O petrografičnih svojstvih nekaterii brjbin i/ zapadnočeekega kamei ia, 41 



2. je prodři vse tri ostale hribine, tur je 



3. lahko greda 1 ) y Rosenbuscuovbm smislu ali pâ iraa le obliko 

 grede. — 



Mahoskopično je naš kos enak Rosiwaloviímo diabaz-dioritu 

 (1. c. -str. 211), ako se ne oziraino na njegovo slabozelenkastosivo 

 barvo. 



Pod m. opazimo tudi tukaj kot bistvene zmesninc rjav amfibol 

 in plagióMas." Prez m eski so avgit in ólwin, primeski apatit , magnetit 

 in ilmenit (poleg levhohsena). Omenjeni rudi se pa nahajáte tukaj le 

 v zelo majhui množini. 



Olivin in avgit dasta hribini značaj porn ras tega zloga, oba sta 

 nainreč razvita v dveh generacijah. Teh ne ločimo lahko. • • 



Glede oblike pošameznih zmesnin naj ouienimo tu še sledeče. 

 Bjavi amfibol je iniel večinoma obliko ige! in latev. Te so . posta j ale 

 na oběh koncih vlaknaste ter so bile le v přizmičnem pasu (toda tudi 

 tu ne vedňo) pravilno omejene. Včasih je bil amfibol tudi docela ne- 

 pravilno omejen. 



Prerezi r ki se&ejo. prizmični pas navpično, so kázali sicer trase 

 ploskev (110), in (010). V primeri z istorudninoiz hribine, ki snio 

 jo popisali zgoraj pod 13, je pa amfibol tu precej nepravilno omejen. 

 Amfibol je tedaj hipidiomorfem 



Enake razmere se ovajajo pri monoklinskem pirolesenu in pri 

 oUvinu, med tem ko )eprogasti živec popolnoma alOtriomorfen. Magnetit 

 je- idiomorfno razvit. O ilmenitu pa nemoremo padati rádi mocnega 

 razkroja v levkoJcsen nikakih natančnejših rezultatov. 



: Iz teh opazovanj sledi, da moramo Jmenovati zlog v tej hribini 

 hipidiomorfen. Relativné starosti olivina, avgita in roženca nismomogli 

 dognati. - 



O lastnostih navedenih" zmesnin velja vse, kar srno povedali 

 zgoraj pod štev. 4, 13 i. t. d. 



Kaolin, kalcit, klorit, (?) pilit in epidot se nahajajo — kot sekun- 

 dárné tvorbě. 



4. „diabazdiorit" avtorjev od Vosnika, krov kambiija [33] in 



5. enovstveno enakost s porfirovitimi dioriti raJconísfie ok&líce, J<i so ta di 

 najmlajše tvorbě one krajině, in ki imajo skupno z ve čin o uined .,avgitdioritov 1 ' 

 vz.-j.-vz. směr. 



-:• L ) Avtor sam ga ni iinel prilike viděti, rtoda prof." Jxm ga'" je nazivijal v po- 

 govoru vedno gredo (ali pa apofizo)v "• :.'•."•"""• .:::.:... 



