O petrografičnih svojstvih nekaterih hyibin iz zapadnoče k< ;a kambrija, 45 



MaJcroskopičnosp naši vzorci različ.ne, in sicer sivé, tenmoáve*, 

 rumenkastosive, večinoma pa sivé do umazanordeče: barvě, Kar ne tiče 

 zloga, so kosci, ki srno jih navedli zgoraj pod c (deloma), i inj, vsled 

 vraslega živca in kos pod i vsled dveh generacij živca in kremenjaka 

 porfirasti, Z ozirom na velikost zrn v osnovi morarno Jmenovati vse 

 kosce jedrnate. Lom je škindrav. 



Pod m. se ovaja poleg porfirastega zloga tudi Se fluidalni (veči 

 no.ma) in (redko) drobnozrnati zlog. Pri porfirastem zlogu ne opa 

 žamo skoro nikdar fluidalnemu zlogu odgovarjajoče razredbe osnovnih 

 zmesnin. Navadno so vše zmesuine alotriomorfnozmato razvite. 



Kremenjakovi vložiti nam kažejo pod m. zelo lepe korozijske 

 prikaze, sicer pa ne opažamo ha tej rudnutí nobenih posebnostij. 



Da srno določili živec "intratelurue době, srno preparírali iz kosa, 

 ki gá nävajamo zgoraj pod i kristal, ki je imel razvite sledeče ploskve : 

 (010, 0001) T in (?) 1. Ta kristal srno obrusili vzporedno (OJ 0;. Po- 

 ševno potemnenje je znašalo -f 18° 15'. Ta živec se sklada tedaj 

 skoro gopolnoma: s tistim/albitom. Ab. ::.:■_ ." L - 



Neovržnega dokaza, da se_ nahaj-a.. ortoldas med vložki, sicer ne 

 moremo doprinesti, a skoro gotovo je tudi ta poleg albita v tej hri- 

 bini....Oménjeno domnevanje.se opira le na to, da srno opazovali ne- 

 progaste přeřeže, ki so potemněli vselej kadar je bil opazovani sistem 

 pokotiu vzporeden z.enim nikolom. Obüka tehprerezov je bila krátko 

 latvasta (v podolžni smeri trasa MY). Na enem konců sp bili pře- 

 řeži priostreni (? trase Tin l) na drugeni- pa povprečno -odřezáni^ 

 (?^P ali x). Vzporedno z zelo popolno razkolnostjo je ležala os večje, 

 navpično k nji os manjše prožnosti.. 



Zelo veliko živcevih vložkov nam káže jako drobné dvoj čkaste 

 pločice. Semintja srno viděli tudi za míkroklin znacimi mrežasti zlog. 

 Poševno potemnenje je v posameznih lamelah vseskozi zelo majhno. 

 Živec -intratelurue době, kakor tudi osnovni, je mocno razkrojeu in 

 sicer večinoma v muskûvit in kaolin-.- Le prav- rédkokedaj se na'hajajo 

 posamezni děli, katere smemo z ozirom na visoke interferenčně barvě 

 šmátrati za karbonáte.- . - - 



•".v. Z. ozirom na . različno- izobrazbo". osnovnih zmesnin moremo raz- 

 ločevati -vobÍB-med našimi kosidve ťelzitovi sovrsti. 



V enem slučaju so fluidalno razvrščeni živci latvasto razviti, 

 Y-intersticijih.med njimi se.:pa ovaja kremenjafa Tega smo sppznali 

 hrezdvomno s pomočjo Beckejeve metodě^ 1 ) po kateri smo jedkali 



:i ) „Unterscheidung ■van Quařž unď Feldspath- in Dünnschliffen mittel 

 bung". Tschermak. Min. petr. Mittheilgn. 18S8. X. 90 in 1891, ter XII. stí 



