4(3 XLIH. K. Hinterlechner: 



obruse z jedavčevo kislino in narvali z anilinovim modrilom. Druga 

 sovrsta (zgoraj pod c, d, f, i in j) pa nani káže (ako vporabimo 

 v spoznanje kremenjaka isto Beckejevo metodo) zgoraj omenjene 

 zmesnine v oblild nepravilao omejeoih zrn. Specialno kosi, ki so na- 

 vedeni zgoraj pod i in j pa kažejo pod m. také razmere, da bi jih 

 imenovali skorá j mikrogranitske.'' 



Se li nahaja v osnovi poleg kremenjaka in živca tudi prvotná 

 sljuda, ni popolnoma gotovo. Neka prvotná rudnina (magnetit) in 

 sekundárná sljuda se nahajate brezdvomno v njej. Poslednja se pa ne 

 da ločiti od sljude, ki je nastala eventvalno prvotno. 



O neki bledozelenkasti, v enem slučaju rjavkasti in tedaj mocno 

 dvolomni rudnini razpravljali bomo še pozneje. 



Mandeljni so, kjer smo jih opazovali, napolujeni s kremenjakom 

 in kalcedonom. 



46. Pešcenjak, y kojem se nahaja mnogo limonita. 



Zbirovski potok pri Jankovskem mlinu. 



Barva njegova je cinobrastordeča. Zlog je jedrnat. V votlinah 

 se nahajajo sekundárné kremenjakove tvorbě. 



Pod m. se je izkazalo, da je zlog klastičen. Hribina sestaja 

 namreč iz zaokroženih malih drobcev neke rdečkastorjave rudnine. 

 Kot lepilo se ovaja kremenjak. 



47. Melafir. 



Nad (juž.) Jankovskim mliaom (zgoraj na planoti). — Oblika: oblica. 



Barva te hribine je na novem lomu sivá. Barva preperele skorje 

 je pa sivorjava. Zlog je drobnozrnat. V prepereli skorji opažamo 

 limonitične psevdomorfoze po olivínu. 



Pod m. Zlog je porfirast, in sicer vsled dveh generacij plagio- 

 klaza in neke popolnoma razkrojene rombične ruclnine, ki je najbrže 

 olivín. V osnovi je razen imenovanih zmesniu le še neka ruda — 

 magnetit. 



Steklene snovi rádi predaleè posegiega razkroja ne moremo do- 

 kázati popolnoma gotovo. Izraed sekundarnih tvorb naj omenimo po- 

 sebno kalcit, katerega se nahaja zelo veliko, několiko kremenjaka (?) 

 in neko kloritovo rudnino. 



