5Q XLIII. K. Hinterlechner: 



Glede roženca ni navésti tukaj ničesar bistvenega, kar bi se 

 razločevalo od prejšnjih podatkov. 



Živec je, kakor srno že povedali, lepo latvasto-idiomorfno razvit. 



V nasprotju z drugimi kosi je v tem vzorců plagioklaz zelo málo 

 kaolinován in razkrojen v sljudo. SemiDtja srno zapazili na tej ru- 

 dnini izomorfno slojevitost. V enem slučaju srno ga določili optično po 

 Beckejevi metodi. l ) 



Preiskovani prořez je ovajal za to določevalno metodo potřebná 

 dva sistema pokotio in med križpostavljenima nikoloma 3 pasové: zelo 

 ozek zunanji rob (üü), ki ga je sledil širši notranji pas (P) in lepo razvito 

 notranje jedro (J). Poševna potemnenja in njim odgovarjajoča zmesna 

 razmerja so bila sledeča: 



R P J 



poševno potemnenje . . . —12° 30' +27° 40' +32° 40' 



kern, zmes An ..... . 3% _48% 54°/ 



zaznamenovanje albit labrador. 2 ) 



Bazični del tega proreza išči torej v jedru (J) in v notraujem 

 pasu (P), med tem ko odgovarja zunanji rob (R) zelo kisli zuiesi. 

 — Prebod od R skozi P do J se vrši sicer sukcesivno. Pri všem tem 

 se pa vrši od P do J zelo hitro (skoro skokoma). Kremenjak srno 

 opazovali v obliki intersticijalnega izpolnila med rožencevimi in plagio- 

 klazovimi latvami. Zato je popolnoma nepravilno omejen. Kremenjak 

 je najinlajša prvotná tvorba. 



V dokaž, da se nabaja v tej naši bribini naj navedemo sledeča 

 opazovanja. 



Obrus srno jedkali se H Fl in barvali z anilinovim modrilom 

 (po Beckejo), da bi ločili kremenjak od Šipca, ki mu je z ozirom na n 

 skoro popolnoma enak. En nepravilno omejen prerez brez vseh 

 razkolnih pokotin je ostal po zgornji tinkciji popolnoma nepobarvan. 



V tem srno viděli v konvergentní svetlobi, da je rudnina enoosna in 

 da ima pozitiven optičen značaj. 



Olivínu v prilog govore rombični prerezi, ki nam kažejo značilni 

 mrežasti ali zankasti zlog razkrojenega olivina. Iz njega se děla pilit. 



*) Becke „Zur Bestimmung des Plagioklas in Dünnschliffen in Schnitten 

 senkrecht zu M und P." Tschermak's min. u. petr. Mittheilgn. 18 zv. str. 556. 



2 ) Te rezultate smo dosegli na podlagi Michel -Levý jeve empirične kurve 

 v omenjenem Becke jevem spisu. 



