52 XLIII. E. Hinterlechuer : 



Živcevih in tinjcevih drobcev. Tinjceve ploščice so zložene navidezno 

 Aizporedno, vse druge zmesnine pa so popolnoma nepravilno razvrščene 

 Mikroskopična podoba je zelo sličná Rosiwalovemu drobniškenm. 

 skrilavcu od Buhave, lovska hiša Slapi (1. c. str. 404). 



0. Lohovice, Terešovska huč, Vejvanov, Zbečno, Vlastec- 



Januška. ) 



52. Keratofir. 



a) Ob kolovozni poti od Vel. Lohovic do Mal. Lohovic, s. z. od parnega 

 mlina vz. od cô. 423 [72]. 



b) Keratofirjeva apofiza v paradoksidskem skrilavcu, j. z. od cô. 355, j. \z. 

 od Žakovine, z. od Terešovske huči [73]. 



c) Neposredni krov paradoksidskega skrilavca na s. z. pobořju viha cô. 

 435, zap. od Terešovske huči ob Lohoviškem potoku [74]. 



d) Na desnem (vzh.) bregu hudournika v sev. dělu vaši „Terešovska huč". 

 [75]. - 



e) Iz kamnoloma juž. od Terešova, sev. od Rodliške gore [76]. 

 /) Ob cesti j. z. od cô. 550 in s. z. od Vlasteške lov. koce [79], 

 g) Na j. vz. konců Lohovic, z. od cô. 427 [novo]. 



Kristalasti materijal, s koj im srno razpolagali iz zgornjih krajev 

 je v obce zelo slabo ohranjen. Zato je vsled malih dimenzíj zrn těžko 

 ločiti popolnoma gotovo keratofhje (kremenjakove keratofirje) od so- 

 rodnih felzitskih hribin. Morda se posreči avtorju pri kaki drugi 

 priliki na podlagi bolje ohranjenega materijala podati několiko bolj 

 obširnih podatkov o omenjenih hribinah. 



Makroskopično. Na novih lomnih ploskvah je hribina sivé, svetlo- 

 zelenkastosive, temnozelenskastosive, sivorjave, rjave ali světlo- do 

 temnovijoličaste barvě. Na mnogih razpokah nekaterih kosov je veliko 

 limonita. Zlog je jedrnat brez mineraloških izločb prve generacije, 

 lom pa škindrav ali plitvo školjkast. Kosovi iz krajev pod c, ci in e 

 imajo felzitsko lice. 



Pod m. Živec, nekaj kremenjaka, neki bisilikat (? avgiť) in 

 magnetit so v tej hribini prvotné, klorit, tinjec (? rnuskovit) in 

 limonit pa sekundárné zmesnine. Te so skoraj vseskozi tako ínajlme, 

 da nismo mogli izvršiti gotovih diagnóz niti z največjo povečavo, ki 

 nam je na razpolago (Fuess obj. 9. okul 2). 



') Omenjeni kraji ne značijo smeri kakega profila ampak le izvršeno túro. 



