O petrografiônih svojstvih nekaterih hríbin iz zapadnoéeškega kambrija. f,;; 



Živec se je nahajal deloma v podolgastih oblíkali deloma v ne- 

 pravilno omejenih zrnili. Ako je nadvladavala piva oblika, so bila 

 razvrščene latve večinoma fluidalno. Živcevi mikroliti potemne vefci- 

 noma vzporedno a nahajajo se tudi dvojčki. 



Med živci vidimo nepravilno omejene kremenjakove tvorbě, ki 

 ne kažejo nikakih posebnostij. 



Da se nahaja med živcevimi podolgastimi liki oziroma zrni 

 neki nepravilno omejen, majhen, zelenkastorumen deloma kloritovan 

 bisilikat, ki ima relativno velik », je brezdvonmo gotovo. Dozdeva s<; 

 nam, da je avgit. V eneni obrusu kosa pod d so se nahajale poleg 

 kloritičnih ostankov tudi kalcitove psevdomorfoze. Njihov obris je bil 

 enak obrisom monoklinskega piroksena. Ako srno jih jedkali z mrzlo 

 razredčeno HCl, so se raztopile z vzkipevanjem. 



Množina barvastega bisilikata je relativno in absolutno zelo 

 majhna. Zato srno imenovali prvotno vzorce pod c, d in e felzite. 



Muskovit se děla iz živca, limonit pa iz avgita in magnetitu. 



Posebno zanimiva je i z med hribin od zgornjih mest ona „od 

 j. vz. konca vasice L. z. od cô. 427". 



Tu je namreč keratofir těsno spojen z jedruatim drobnjakom. 

 Kosovi, ki srno jih preiskavali, so za to ali od meje oběh hribin 

 ali se pa nahaja drobnjak v keratofirju. Opazovanja na městu samém 

 bodo to vprašanje odločila. Tukaj naj samo zabeležimo ta dějstva. 



S prostim ocesom takoj opazimo sličnost naših kosov z žganim 

 plenerjem, kakoršen se nahaja n. pr. na Kunjetiški ') gori pri Par- 

 dubicah (na Českem). Neglede na sivo barvo ima naš drobnjak, kakor 

 omenjeni plener, škindrav lom, ki variira do školjkastega, ter je tudi 

 zelo trd. 



Pod m. se vidi meja docela jasno. Gmota je izpolnila posamezne 

 starejše razpoke, ki so se nahajale v drobnjaku. To je dokaž, da ne 

 more biti naš keratofir kaká spljaka iz drobnjaka. 



Mineralošha sestava drobnjakova je sledeča. Gliuasto razkrojene 

 živceve in kremenjakove škindre tvorijo v tej hribini glavno snov 

 mnogo manj je svetlega tinjea poleg zogljenelih snovij in neke dvom- 

 ljive rude. 



l ) Avtor: „Über Basaltgesteiiie aus Ostböhmen." Jahrb. d. k. k. geolog. 

 R.-A. 1900, str. 475., 495. 



