54 XLIII. K. Hinterlechner : 



53. Kremenjakov porfir. 



a) Iz kamnoloma na čihadlu nad Vejvanovem [77], 

 b) Iz kamnoloma na gori „Lom", cô. 405, j. od Zbečna (vz. od Křivokláta) [78]. 



Makrdskopično je ta porfir vsled kreraenjakovih tvorb, ki so 

 skoro tako veliké kot leča, in ker se je ižločil tudi několiko manjši 

 živec v dveh generacijah, porfirastega zloga. Barvě je zelenkastosive 

 umazanorjave do sivordeče. Lom je škindrast. Živec je mocno raz- 

 krojen. Kremenjakove tvorbě izpadajo iz preperele skorje. Zato ima 

 hribina kozavo izjedeno lice. 



Pod m. opažamo nepravilno omejene, korodirane kremenjakove 

 prereze. Poleg teh se nabajajo skoro popolnoma kaolinováni, deloina 

 kristalografsko omejeni, v pretežni večini neprogasti živci. Obe te 

 rudnini ležite v osnovi, ki jo nazivljemo za mihrogranit. Ta sestoji 

 iz nepravilno omejenih živcevib, kremenjakovih in sljudastib tvorb. 

 Dimenzije imenovanih, posebno prvih dveb zmesnin, so v mnogib 

 slučajib (pod a) tako majhne, da razločujemo kremenjak od živca sele, 

 če jedkamo obruse se HFl in če barvamo te potem z anilinoviin 

 modrilom (po prof. Béckeju). 



Majben živec je kázal mrežast zlog, kakor je znán od mikro- 

 klina. Poleg brezdvomno prvotné sljude je viděti v kaolinovanih živcih 

 se světlo sljudo, ki je pa gotovo sekundárná. 



Sledeča analiza nam ovaja sestavo bribine pod 5. 



Si0 2 76-30% 



A1 2 3 12-60,, 



Fe 2 3 3-10, 



Fe O 0.48 „ 



Ca O . 0-40,, 



Mg O . 0-03 „ 



K 2 O 3-46 „ 



Na 2 Q . . . T32 „ 



izgubaprižarenju(H 2 O-(-CO 2 )2-50 „ 

 vsota . . . 100-19°/„ 



c) Iz kamnoloma vz. od cô. 440, zah. od cô. 437, juž. od cô. 447, juž. vzh. od 



Vel. Lohovic [71]. 



Imenovano bribino srno zazoamenovali v „Vorlauf, petr. Bern. 

 itd." pod ätev. 71 za porfirit. Přistavili srno pa, da „začasno še ne 

 moreino řešiti končno" prašanja, „se li sme nazvati nerazkrojeno 

 hribina porfirit". 



