O petrograričnih BvojfiUih nekaterih hribi« ix zapadnočeškega k.imbrija. 57 



/) k melafirjem (14, 20, 23, 28, 32, 34, 47, 55); 



g) k Hielafirjevim rnandeljevcem (5, 9); 



h) k mel. gróhu (48) in 



i) k kremenjakovemu porfirju (31, 53). 



C) Gredaste, oziroma ležičave hribine pa spadaje : 



K dioritu, (ki ga imenujemo spredaj splošno spesartitu sličen d.) 

 (3; z olivinom: 8; amfibolov spes. : 13; spes. z avgitom : 22, 24 in 

 42; kremenjakov diorit z olivinom 49). 



K opisu navedenih gromač nimamc omeniti ničesar več. Kar se 

 tiče prodorin naj pa pripomnimo se sledeče. 



Pri prvém mapovanju tozadevne pokraj ine po c. kr. geol. drž. 

 závodu so imenovali vse naše kristalaste hribine diabaze. J. Krejčím 

 K. Feistmantel sta jih prekrstila pozneje 1 ) v afanite in sele A. Ro- 

 shval jih je ločil v svojih za to pokraj i no velevažnih, spredaj nave- 

 denih spisih iz léta 1894 v diabazdiorit ali avgitdiorit (1. c. str. 

 447.) v drobnozrnati diabaz, v (afanitski) porfirit, v felzite, v kerato- 

 firje, labradorjeve porfirite in v več melaíiijevih sovrst. 



Ce se ne oziramo na dva kremenjakova porfirja, potem vidimo. 

 da je razvrstil pisec teb vrstic vso snov v svojem prvém spisu. 1 ) ki 

 se peča s to stvarjo ravno tako kakor Rosiwal. Skoro isto pa velja 

 (z malimi Í7jemami) tudí za předloženi spis. 



Ker nam je bilo na razpolago mnogo več snovi nego A. Rosi- 

 icalu se nam je posrečilo cloločiti njegov hipotetičeu porfirit (1. c. 

 str. 212.) in sorodne hribine (labradorjevporririt str. 214.) za diabaz. 

 Eazen te spremembe srno pa odločili pri tej skupini tudi še diabaze 

 z olivinom in sljudaste diabaze od normalnih diabazov. Dalje naj pri- 

 pomnimo, da srno zasledili vsemogoče prehode od diabazov z olivinom 

 k melafirjem. Te dve petrografski skupini ste pa geološk. skoro go- 

 tovo enotni in identični. Melafirjev groh nam ovaja njihovo eruptivno 

 naravo. Felziti in keratofirji so deloma zelo kisli a deloma tudi zelo- 

 bazični. 



Največji razloček med Roskvalovo določitvijo iu avtorjevira 

 mnenjem se káže navidezno pri tolmačenju narave one hribine, ki jo 



') „Orograph.-geotekt. Übersiebt des silurisebea Gebietes im mittleren 

 Böbmen." Arcbiv für naturw. Landesdurchforscbung v. Böhmen. V. zv. šteT. 5. 

 Praga 18S5. 



■) „Vorläufige petrog. Bern. itd. u Verhandlgn. d. k. k. geolog. R. A. 1901. 



