O stanovení a dělení kyanatanů, kyanidů, rhodanidû a eirníků. 3 



Kyanatan stříbrnatý vařen s vodou za přítomnosti kyselin: du- 

 sičné, případně sírové neb vinné po l /., hod., načež přesyceno louhem 

 a destilováno do titrované kyseliny. 



1. 0,5 g AgCNO odváženo a vařeno so zředěnou kyselinou du- 

 sičnou. Po oddestilování spotřebováno 32,9 CC 1 / V) ňH 2 SO i , co/, odpovídá 

 46,06'"^ či 9,2Í°/ N. 



Theorie vyžaduje 9,33°yV, tedy rozdíl je — 0,12° j N. 



Var se zředěnou kyselinou sírovou skytá též dobrý výsledek : 



2. Pro 0,5 g AgCNO spotřebováno ku nasycení atnoniaku- 

 33,6- 7 10 ňA 2 £O 4 , odpovídající 47,07"W či 9,41°/ A^. Rozdíl proti 

 theorii -fO,08%2V. 



3. Při V 4 hodinném varu 0,25# AgCNO se zředěnou kyselinou 

 vinnou a po oddestilování amoniaku spotřebováno 16,6 cc 1 / 1Q ňH 2 S0 4) 

 ekvivalentní 23,3 1"W 9,32%^. Rozdíl proti theorii — 0,01 7 2V. 



Z důvodů, které níže uvedeny budou, zkoušeno též použíti kyse- 

 lého síranu draselnatého ku hydrolyse kyanatanů. Při použití jeho 

 probíhá reakce u stříbrnaté sole takto : 



2AgCNO 

 4KHS0 4 

 2H 2 



2K 2 S0 4 

 Ag 2 S0 4 

 (NH 4 ) a S0 4 

 2C0 o 



Ku kontrole uvedené rovnice sloužilo nejen stanovení vytvoře- 

 ného amoniaku, nýbrž i unikajícího kysličníku uhličitého. Celý 

 rozklad proveden v aparátu Messingerově. Unikající kysličník uhli- 

 čitý jímán v přístroji Geisslerově a vážen. Ve zbytku po hydrolyse 

 určen amoniak methodou destilační s louhem. 



Odváženo 0,2bg látky. Vyvinulo se 0,0734# C0 2 , což přepočteno 

 na 100, odpovídá: 



29,36°/ <%> 2 proti theoretickým 29,32°/ . 



Zbytek po určení kysličníku uhličitého spláchnut do baňky pří- 

 stroje destilačního a po oddestilování s louhem stanoven amoniak 

 titrací. Spotřebovaných 16,7 CC 1 / 10 ňH,SO i odpovídá 23,38'"^Y či 

 9,35°/ 2V. Theorie vyžaduje 9,33°/ 2V i je rozdíl -f-0,02%xV. 



Po získání těchto příznivých výsledků přikročeno bylo ku stano- 

 vení kyanatanů draselnatého touto methodou. Do obyčejného přístroje 



