O samostatném vývoji čoček bez přítomnosti očí. g 



anterior entsteht dadurch, dass bei einer Blastodermscheibe an zwei 

 benachbarten Stellen eine Gastrulation und P^mbryobildung stattfindet« 

 Die beiden Embryonen bleiben dann vorne getrennt und fliessen hinten 

 mehr oder weniger vollständig zu einem Individuum zusammen." 



Popisů zrůdností máme celou řadu. Specielně u Teleostií známe 

 případy u Blennia, Esox, Salmo salvelinus, Salmo fario, Salmo salar, 

 Perca fluviatilis. Co pak se umělého získání monstruosit týká, tu po- 

 koušel se o to Vallentin, pak Sciirohe a podobně Panům, kteří upírají 

 možnost výsledku kladného. Lereboullet nedošel výsledků positivních 

 stejně jako Dabeste; za to Knoch jich dosáhl. Lereboullet dal působiti 

 rozmanitým vlivům na vajíčka (pohyb, tření, tlaky během oplození, 

 chlad atd.) ale došel jen zrůd vzniklých partialní nebo totální athrophií. 

 Také Rauber se pokusil o umělé utvoření zrůd, ale bez výsledku 

 ještě, ač možnost toho nepopírá. Dnes ovšem věc ta nečiní žádných 

 obtíží. *) 



Předeslav tento přehled chci se hned obrátiti k popisu našeho 

 objektu, nejdříve zevních poměrů a pak vnitřní organisace, pokud 

 jen se našeho thematu dotýká. 



Náhodou opomenul jsem, právě protože jsem objektu svému 

 nevěnoval z prvu větší pozornosti, změřiti velikost dvojčete, o něž se 

 nám tuto jedná. Avšak přes to myslím, že o mnoho nechybím, udám-li 

 velikost jeho na 16 — 17 mm (měřeno od předního konce pravé hlavy 

 na konec ocasu). 



*) Co se týká tératologie bezobratlých, je to pole dosti zanedbané, ač zde 

 právě došlo by se k výsledkům, jež tak mnohé záhadné teratologické zjevy 

 i u obratlovců by mohly vysvětliti, což je tím potřebnější, ježto nemáme vlastně 

 jednotného a pevného úsudku v té věci. Již nápadným zjevem je, že u zvířat, jež se vy- 

 víjejí z vajíček na žloutek velmi bohatých je celá spousta dvojtvarů rozmanitého 

 druhu vyloučena, ježto mezi oběma zárodky leží massa žloutková. U ryb na 

 příklad nenacházíme případy, kde by srostla dvě individua břichem nebo špičkami 

 ocasu nebo špičkami hlavy a pod. To dáno je povahou vajíčka. U člověka na- 

 lézáme dvojčatné srostení v daleko pestřejších formách, podobně jako u Evertebrat. 

 Nechci zabíhati příliš- do podrobností, poukazuji jen na pokusy Vejdovského, 

 jemuž podařilo se vypěstovati celou řadu velmi zajímavých srostlých dvojčat 

 u Lumbricida Allolobophora trapezoides, mimo dva případy u Lumbricus terrestris 

 ar jeden Allolobophora foetida. Srostení u prvně jmenované specie bylo rozmanité: 

 břišními stranami, hřbetem, polárně srostlá opačnými i souhlasnými póly atd. 

 Zpráva o tom uveřejněna byla v tomto Věstnku na počátku roku 1890. a v „Ent^ 

 wickelungsgeschichtliche Untersuchungen" (1888—1892). Vznik těchto dvojčat vy- 

 kládá se zde dvojitým rýhováním vajíčka, kde každá z prvých dvou blastomer je 

 jaksi novým vajíčkem, neboť každá rýhuje se pak normálně jako vajíčko samo 

 a to zcela samostatně. Litteratura udána na jmenovaných místech. Pokud je mi 

 známo, není dalších pokusů a obracím se po této odbočce k obratlovcům. 



