LV. 



Nová pozorování o fotótropismu zvířat. 



Napsal Dr. Em. Rádi. 



S vyobr. v textu. 

 Předloženo v sezení dne 7. listopadu 1902. 



I. Reakce členovců na otáčení. 



A. Rozvoj problému. 



V této kapitole podám výklad těch zjevů, které někteří autor 

 u hmyzů popsali a kompensačními pohyby pojmenovali ; sám je budu 

 krátce jmenovati reakce na otáčení, poněvadž vzniknou, když zvíře 

 otáčíme kolem některé z jeho os. Pokusy tyto se dosud zvláště na 

 obratlovcích ve velikém rozsahu prováděly; nemělo by smyslu litera- 

 turu celého tohoto předmětu zde uváděti, už proto, že se naší otázky 

 týká až v druhé řadě; uvedu z ní pouze nejhlavnější, k vůli orientaci ; 

 pouze literaturu o bezobratlých uvedu celou. 



J. Purkyně (1820 — 26) první upozornil (nehledě k menším po- 

 zorováním M. Hertze a E. Darwina) na fysiologické zjevy závrati. 

 Purkyně točil se rychle okolo své svislé osy a hlavu při tom různě 

 skláněl, brzo se otáčel s očima otevřenýma, brzo se zavřenýma, v tom 

 i onom směru a při tom shledal, že závrat, která při tom vzniká, 

 záleží v tom, že předměty nás obklopující zdají se otáčeti v tom 

 směru, ve kterém jsme se otáčeli a okolo osy, která prochází při 

 kterékoli poloze hlavy jejím temenem a její bradou. I při jiných 

 příležitostech (po rychlé jízdě na dráze, při otáčení na kolotoči a p.) 

 shledal Purkyně podobné zjevy závrati. 



Purkyně vykládá závrať takto vzniklou následujícím způsobem. 

 Při otáčení mění oči rychle body, na které se upírají, o čemž se 

 můžeme přesvědčiti dotýkajíce se při otáčení rukou svých očí. Za- 



Vestník král. čes. spol. nauk. Třída II. 1 



