Nová pozorování o fototropismu zvířat. 3 



nýbrž hledí udržet původní polohu v prostoru, a jen čas od času 

 vyrovnává svou polohu k tělu. Tak vznikající trhavé pohyby hlavy 

 jmenuje Breuer nystagmus hlavy, podobně jako se jmenuje nystagmus 

 očí trhavý jejich pohyb vznikající (vedle jiných příčin) také otáčením. 

 Breuer upozorňuje dále na to, že oči lidské hledí zachovat původní 

 polohu v prostoru, jestliže hlavou otáčíme různým směrem a sice 

 i tehdy, máme-li oči zavřené. Tyto pohyby jmenuje Jeompensační po- 

 hyby očí. U ptáků jsou kompensační pohyby oči menší, za to ale 

 určitější kompensační pohyby hlavy. 



Hned z počátku zdůrazňovalo se, že kompensační pohyby a ny- 

 stagmus jsou reflehtorické pohyby a že nejsou způsobovány pouze 

 opticky. Zvláště to dokazovali Crum-Brown (1874), A. Nagel (1886), 

 A. Kreidl a Breuer (1900) a mnozí jiní. Smysl tohoto zdůrazňování 

 vysvitne ze slov Machových (1902), kterými popisuje nystagmus vzni- 

 kající otáčením : „Nikdo se nevymaní, opakuje tato pozorování, z pře- 

 svědčení, že to jest reřlektoricky z labyrinthu otáčením těla vybavený 

 (nevědomý) pohyb očí." Myšlenka na labyrinth vybavuje se každému, 

 kdo se dá do těchto pozorování. Ovšem upozorňuje se na to (i Mach 

 tak učiní) pořád, že jest to nejen labyrinth, který tyto pohyby a poruchy 

 orientace způsobuje, ale uznává se to jen v theorii; prakticky je 

 labyrinth „orientační ústroj" par excellence. 



Pokusy s otáčením různých obratlovců nepřinesly k uvedenému nic 

 podstatné nového; zkoušelo se i u bezobratlých podobné zjevy vy- 

 volati. Jednak podávalo se samo sebou zkusiti, jak se na odstředivém 

 stroji budou chovati bezobratlí, nemající polokruhů, jednak zkoušelo 

 se tímto způsobem najíti něco nového o významu otolithů. U různých 

 bezobratlých totiž vyskytují se zvláštní smyslové ústroje, které sklá- 

 dají se z neorganických tělísek ve váčku uzavřených a v něm na 

 zvláštní brvy smyslové tlačících. Dříve měly se tyto orgány za slu- 

 chové, nověji zvláště po zkoumáních Delage-ových (1886), připisuje 

 se jim úloha říditi rovnováhu k tíži. í soudilo se, že otáčením na 

 odstředivém stroji směr tíže se změní a že tedy také orientace ta- 

 kovýchto živočichů se musí změniti, je-li vůbec na tíži závislá. 



Pokusy na bezobratlých nevedly k souhlasným výsledkům. Ani 

 uveřejněná fakta, ani důsledky z nich odvozované se však všeobecně 

 neuznávají. Následující pokusy byly provedeny na bezobratlých. 



J. Lubbqck (1883) řešil otázku jak mravenci trefí domů; otáčel 

 papír, na kterém mravenci běželi, a viděl, že stejnoměrně s otáčením 

 papíru běželi v opačném směru, hledíce zachovati původní směr. 

 Lubbock opakoval pokus v různé úpravě s týmiž výsledky a soudí, 



