4 IV. Em. Rádi: 



že otáčení mravenců není způsobeno změnou v poloze okolních těles, 

 ačkoliv ovšem viděl, že reakce mravenců byla hodně neurčitější za 

 tmy. Lubbock dále osvětlil otáčivý papír s jedné strany svíčkami 

 a našel, že v tom případě mravenci běželi ku světlu ať otáčel nebo 

 ne. (Bethb 1898, nepotvrzuje pokus se svíčkami). Lubbock si nebyl 

 vědom fysiologickóho významu reakce mravenců při otáčení, ani po- 

 dobnosti reakce této s reakcí obratlovců. 



K. L. Schäfer (1891, 1892) otáčel různé bezobratlé na od- 

 středivém stroji s tím určitým úmyslem, najíti podobnost nebo různost 

 od obratlovců. Shledal, že sice rozmanití bezobratlí různě reagují, 

 ale různost tato není podmíněna jejich systematickým postavením, 

 nýbrž spíše podobností v rázu pohybu. Položil hlemýždě Hélix nemoralis 

 na otáčivon desku hlavou k obvodu podélnou osou ve směru poloměru 

 a shledal, že při otáčení většina zvířat hlavu obrátila proti směru 

 otáčení a při dalším otáčení buďto přímo nebo ve spirále proti otáčení 

 ke středu desky se pohybovala a tam se proti otáčení točila. S ukon- 

 čením otáčení ihned přestali hlemýždi pohyb desky kompensovati: 

 „Celkem je reakce hlemýžďů omezená na počátek a dobu pokusu, ale 

 i tehdy nedosti zákonitá." Pokusy s housenkami ukázaly Schäferovi, že 

 nereagují na otáčení. Za to mravenci a mouchy běhali proti směru 

 točící se desky ve spirále, ellipse nebo malém kruhu velice pravidelně 

 jakoby mechanicky. ZastavMi se deska, přestane reakce; tedy také 

 mravenci a mouchy nemají závrati. Sedělo-li zvíře klidně před otá- 

 čením, nereagovalo na otáčení vůbec. Odnětí tykadel bylo bez účinku, 

 za to ale nereagoval bezhlavý škor, ačkoliv byl ještě jinak dráždivý. 

 J. Loeb (1890) uvádí jakožto pokusy o geotropismu pozorování 

 na mouše a na broucích, které otáčel na odstředivém stroji a při 

 tom hmyz při voluém otáčení běžel na desce v opačném směru; při 

 rychlém otáčení přestal se pohybovat. „Tato zvířata jednají až dosud 

 tak, jak udává Mach pro otáčení obratlovců, majících labyrinth." Avšak 

 u hmyzu nenašel Loeb závrat po otáčení. Mouchy, kterým odstranil 

 levou polovici mozku, reagují na otáčení ve směru ručičky hodinové 

 slabě, anebo vůbec nic, na opačné velmi dobře, skoro ještě lepší než 

 před operací. Po odstranění obou polovin mozkových anebo odstřižení 

 hlavy moucha na otáčivé desce vůbec nereagovala. Odstřižení kyva- 

 délek bylo bez účinku. Loeb nenašel kompensačních pohybů u housenek 

 larev muších a u hlemýžďů. 



M. Bunting (1893) nenašla u mladých raků kompensačních pohybů 

 při otáčení na odstředivém stroji a viděla, že také odstranění otolithů 

 nemělo následků pro pohyb raka. Za to ale dostavily se poruchy 



