ß IV. Em. Rádi: 



Ve vzdálenosti 4 až 6 cm jest reakce nejistá. Osvětlení nemá vlivu 

 na reakci. Na velmi zvolné a velmi rychlé otáčení také nereaguje. 

 ,.Z toho, že jen běžící zvíře reaguje na passivní otáčení tím, že běží proti 

 němu, jest viděti, že to není prostředek orientační. Je to asi zařízení 

 k tomu účelu, aby se zvířeti garantoval přímočarý pohyb." Bethe 

 nepokouší se srovnávati své pokusy na mravencích a racích. 



Pod vedením Loebovým zkoušel E. P. Lyon (1900) otáčeti různé 

 obratlovce a členovce. Shledal u obojích kompensační pohyby, soudí 

 však, že ani u obratlovců nejsou následkem labyrinthu, poněvadž se 

 také u bezobratlých vyskytují, kteří ani polokruhů, někteří ani 

 otolithů nemají. Ve zprávě o této práci, kterou podává Loeb na jiném 

 místě, soudí, že jsou to gangliové buňky mozku, které majíce úkon 

 cítiti přímo směr tíže tyto reakce na otáčení vyvolávají." 



Z uvedeného přehledu vychází, že se pokusy s otáčením bez- 

 obratlých dělaly často, s výsledky však velmi neurčitými. Jednak pů- 

 sobil velice vliv theorií o polokruhových chodbách, jednak nesoustav- 

 nost s jakou se tyto práce prováděly. Žádný z uvedených autorů 

 nepokusil se prostudovat literaturu tohoto předmětu, sic jinak by ne- 

 bylo možuá, aby se takové protichůdné názory, jaké jsem uvedl, bez 

 diskuse uveřejňovati mohly. Bethe a Beer myslí, že tyto zjevy jsou 

 následky rheotropismu; 1 ) ačkoli toho slova neužívají, nelze následky 

 „proudění nebo nestejnoměrného tlaku na různé plochy těla atd." 

 jak Bethe tyto reakce vykládá, jinak pojmenovati než rheotropismus. 

 Co konkrektuího si Bethe představoval, vykládaje otáčení mravenců, 

 nevím; myslí, že to jest „zařízení se k tomu účelu, aby garantovalo 

 přímočarý pohyb zvířeti." Avšak v přírodě se přece mravenec ne- 

 dostane do podmínek, v jakých se nachází na otáčecí desce, a potom 

 jest slovo „přímočarý" přece pojem relativní. Kompensační pohyb 

 mravence jest vzhledem k otáčivé desce křivočarý a teprve vzhledem 

 k pevnému dalšímu okolí přímočarý; ale jde právě o to, k čemu v tomto 

 okolí jest přímočarý, zdali k chemickým nebo k optickým anebo snad 

 zvukovým, či jiným vlivům. 



Loeb odvozuje ze svých a Lvonovýoh pokusů, že gangliové 

 buňky mozku jsou přímo geotropicky dráždivé a myslí, že tak se 

 nejjednodušeji vyloží, proč zvířata s polokruhy i bez nich na otáčení 

 reagují. Avšak kdyby mozek byl přímo geotropicky dráždivý, bylo by 

 třeba, aby v něm něco bylo přizpůsobeno této dráždivosti,. bylo by 



') Rheotropisrnem myslí se orientování anebo pohyb ústrojenců ve směru 

 proudu (vzduchového, vodního). 



