Nová pozorování o fototropismu zvířat. j3 



dvacet pět vteřin; optimum reakce jest asi tehdy, otáčíme-li jednou 

 za patnáct vteřin. 



Poněkud méně přesně, ale přece zcela zřetelně reaguje Hydrachna. 

 Toto červené, v stojatých vodách velmi hojné zvíře, běhá obratně ve 

 vodě opisujíc křivolakou dráhu. Otáčím-li je jako Cladocery, krouží 

 skoro pořád v malých kruzích proti směru otáčení. Podobné kompen- 

 sující plování shledal jsem u larev (Jorixa a Notonecta. 



Larva komára Corethra, která za normálních podmínek vznáší 

 se ve vodě a jen ob čas mrskavým pohybem těla přenáší se z místa 

 na místo, kompensovala, ovšem méně určitě než předešlá zvířata, tím, 

 že hleděla stále proti směru otáčení se držeti. 



Pro srovnání podotýkám, že pulci a mladí čolci nereagovali za 

 podobných podmínek, jako zmínění členovci. 



5. Otáčení v jiných rovinách než ve vodorovné nedá se všude 

 provést, poněvadž mnohá zvířata snadno spadnou, avšak Eristalis, 

 Crabro, Vespa, Musoa a mravenci běžíce po drsném papíru otáčeném 

 ve frontální rovině (rovnoběžné s frontální rovinou člověka) koinpen- 

 sovali otáčení velmi dobře, ještě lépe v sagitální rovině (rovnoběžné 

 s rovinou Symmetrie člověka). Tato poslední reakce jest pochopitelná 

 poněvadž zvíře otáčejíc se v rovině rovnoběžné s paprsky od okna 

 přicházejícími mění svou polohu k nim. Otáčíme-li však v rovině 

 frontální, tedy kolmé k paprskům od okna přicházejícím, nemění se 

 orientace zvířete k těmto paprskům; jak to, že přece kompeusují? 

 Tento zjev je možný jen s podmínkou, že uvedení hmyzi neorientují 

 se jen dle paprsků od okna přicházejících, nýbrž i dle jiných, na př. 

 dle těch, které se odrážejí ode zdi, od podlahy a od stropu. Uvedené 

 pokusy na sluníčku ukázaly, že také takováto orientace je možná. 

 Je-li tomu tak, musí hmyz kompensovati otáčení provedené i v širé 

 přírodo, kde nelze mluviti tak určitě o jednostranném osvětlení jako 

 v pokoji, a skutečně shledal jsem na mravencích, že kompensují i ve 

 volné přírodě, v lese a v poli vůbec, kdekoli a v jakékoli rovině 

 jsem je otáčel. Z toho plyne, že fototropická orientace těchto hmyzů 

 není mnoho odlišná od naší; také my můžeme fixovati nejen v tmavém 

 prostoru svítící bod, nýbrž nejrůznější body okolo sebe. Další doklady 

 toho, že hmyz podobně fixuje předměty jako my, uvedu ještě v další 

 kapitole. 



6. Důsledky. Popsal jsem kompensační pohyby členovců nemají- 

 cích, pokud známo, ústrojí geotropických. Vyložil jsem kompensační 

 pohyby jejich jako zjevy fototropické orientace, rozšířiv zároveň pojem 

 fototropismu na orientaci nejen k nejsilnějšímu zdroji světelnému (za 



