Nová pozorování o fototropismn zvířat. 15 



jeho odstranění pokud živočich se muže opticky anebo hmatem orien- 

 tovat. Teprve tehdy, jestliže držíme holuba v ruce (tak aby nohy 

 visely ve vzduchu) a oči mu zastřeme, zmizí všecky stopy kompeu- 

 sačuích pohybů. 



U bezobratlých popsány byly kompensační pohyby stopek očních 

 u různých Decapodü Clarkem (1894), který našel, že, otáčíme-li jejich 

 tělo v různých polohách, stopky oční v protivném směru se pohybují. 

 Clark shledal, že tyto kompensační pohyby jsou z části závislý na 

 otolithech, z části na světle, které osvětluje oči. A. Beti-ie Í1897) 

 rozšířil pokusy Clarkovy, popsav kompensační pohyby očních stopek 

 u jiných, velmi různých Decapodü a našel, že jsou závislý ještě 

 na nějaké třetí příčině, nejspíš na tlaku a tahu okončin. Také 

 E. P. Lyon (1900) popsal kompensační pohyby u různých Decapodü. 

 Bethb se domnívá, že příčinou jejich je negativní geotropismus očních 

 stopek. Nevím, jak si mám věc konkrétně představit; negativní geo- 

 tropismus záleží v orientaci ve směru svislém, ale ten pro pohyby 

 očních stopek není nikterak charakteristický. J. Loeb soudí z výsledku 

 práce Lyonovy/, že intensita světelná způsobuje kompensační pohyby, 

 nejspíše tím, že s rostoucí intensitou roste napjetí svalů očních. Ani tato 

 théorie nemá konkrétního podkladu, protože přece záleží při kom[,en- 

 sačních pohybech na změnách v napjetí různých svalů při téže inten- 

 sitě; změny v napjetí všech svalů přece nemohu způsobit pohyb oka. 



Vůbec není dosud jasno, jak se mají kompensační pohyby očí 

 vykládat, převládá však snaha, viděti v nich účinky tíže zemské. 



B. Vlastní pozorováni. 



Popsav již dříve kompensační pohyby na oku Cladocer (1901) 

 došel jsem názoru, že aspoň u těchto zvířat jsou způsobovány pouze 

 opticky, a našel jsem tehdy podobné opticky způsobené pohyby očí 

 u Copepodü (Diaptomus) . 



Předešlého roku jsem náhodou pozoroval, že larvy vážek trochu 

 pohybují hlavou z příčin neznámých. Byl bych zapomněl na tuto věc, 

 kdybych nebyl na ni upozorněn daleko zřetelnějšími pohyby hlavy 

 u mouchy Laphria flava. Tato veliká, černá moucha s červeným 

 příčným pruhem přes zadeček, s velikýma vypoulenýma očima sedícíma 

 na jemně pohyblivé hlavě, číhává, sedíc na sluncem ozářených kme- 

 nech na pokraji lesů, na drobný hmyz, který v letu přepadá a vy- 

 ssává. Na této mouše zpozoroval jsem náhodou podobné trhnutí hlavou, 



