Pásmo VITI. křídového útvaru v Pojizeří. 13 



temeno jeho na několika místech: mezi Dolní Houskou a zámkem, 

 mezi kótou 317 na silnici ve Schwarzleitern a zámkem a konečně při 

 S. úpatí Drnclíku. Jsou totiž u Housky již veškeré vrstvy pásma IX. 

 jako kvádrovce vyvinuté a vyjma IX. a) vystupují všecky v příkrých 

 tarasech ze strání. Petrografické rozdíly v celku mezi kvádrovci v roz- 

 manitých horizontech pásma VIII. a IX. nejsou, skameněliny chybí, 

 i jsme tedy odkázáni při stanovení hranic mezi pásmem VIII. a IX. 

 jen na souvislé sledování temene pásma VIII. z jednoho kraje do 

 druhého, což je proto možné, poněvadž taras kvádrovcový pásma 

 VIII. ostře a samostatně v popředí vystupuje nade dnem Kokořín- 

 ského důlu. 



Z Dolní Housky od côty 291. podle cesty a pěšin na kostelní 

 vršek u zámku a dle výsledků nabytých od côty 317 ve Schwarzleitern 

 přímo do stráně na S. k zámku a dle nepatrných výchozů u silnice 

 zámecké, sestrojen 



Profil 30. 



(Obr. 31.) 

 Nejvyšší bod skály pískovcové v zámku Housce a kostelním vršku 453»in. m. 



c) Kvádrový pískovec jemnozrnný, místy drobno- až hrubozrnný. 

 s chudým kaolinickým tmelem, při povrchu proto sypký. Čer- 

 stvé osekán dosti pevný. Barva zažloutlá. Vystupuje v kvá- 

 drech s povrchem voštinovitým 29 m 



— , ____ 421 . , — . 



b) Kvádrový pískovec jemnozrnný, ve vyšší poloze až hrubozrnný 

 se zrnky kaolinu, sypký, bílý neb žlutavý, povrch voštinovity. 

 Tvoří druhý hlavní taras kvádrový, který nékdy ve dva roz- 

 dělen bývá (Drnclík) 34 m 



390 — ■ 



a) Kvádrový pískovec jemnozrnný, s kaolinickým tmelem, sypký, 

 žlutý. Nevystupuje v tarasu, nýbrž má mírnější sklon a tím 

 činí znatelný přechod od tarasu VIII. ku tarasu IX 6 . . . .21 m 

 - — — — — 369 ■ -— 



>■ 



Kvádrový pískovec hrubozrnný, s bílými zrnky kaolinu, sypký, bílý, 

 na povrchu někdy zažloutlý. Povrch voštinovity i s většími jam- 

 kami v řadách. Zrna křemene čirá, bílá, šedá, žlutavá a rů- 

 žová 



Dno Kokořínského dii'u v Dolní Housce blíže školy. Cota 291 m n. m. 



Podobný profil jeví se ze Schwarzleitern od côty 317 po S. svahu 

 Drnclíku až k jeho vrcholu 479 m n. m. Vysoký tento vrch jižně o 



