Pásmo VIII. křídového útvaru v Pojizeří. 1 7 



14. Ž ď á r. 



(Obr. 21.) 



Ze Ždárských skal dáme se cestou do obce Zdaru ustavičné na 

 zřeteli majíce polohu pásma VIII. Konstatujeme ji jak na vrchu Ždáru 

 tak i pod S. stranou obce Zdaru až nad vrstevnici 300 m. Všude je 

 to hrubozrnný, na povrchu žlutavý, dále od povrchu i bílý pískovec 

 kvádrový, sypký. Nad kvádrovcem do obce Zdaru shledáváme tu a 

 tam výchozy souvrství IX«. i 1X6. a přejdeme-li na J. stranu obce, 

 opakuje se sled vrstev. Sestupujeme po silnici k počátku zajímavého 

 příjemného lesnatého Strenického důlu. Sotva pul km po J. straně 

 Ždáru lomí se silnice u mostu, pod nímž vystoupí již kvádrový pí- 

 skovec pásma VIII. v mocnosti asi 4 m. Je to nejvyšší část a temeno 

 jeho má tu výšku asi 305 m n. m. Údolí Strenické vyvinuje se dosti 

 rychle, dno jeho značně klesá a ačkoliv již pouhým okem pozorujeme, 

 že totéž se děje s pásmem VIII., přec zapadání temene pásma VIII. je 

 skrovnější nežli dna údolního, tak že holý taras pásma VIII. nade 

 dnem vždy víc a více vystupuje a když dojdeme ku cótě 275 m, kde 

 se ústí rokle od Pankráce (Krušina, Jítrava), tu zdvihá se již nad 

 námi pásmo VIÍI. as 10 m. Je to pořád týž hrubozrnný kvádrovec 

 žlutavý a bílý, drobivý. Strenický důl se již tak prohloubil, že stráně 

 jeho jsou již 75 m vysoké. Je již tedy třeba, abychom vyhledali pří- 

 hodné místo ku poznání všech vrstev zdejších. K tomu se hodí stráň 

 pod Bezdědicemi. 



15. Bezclědice (Bezdědióka). 



(Obr. 21.) 



Od jižní části Bezdědic schází cesta příkrá hadovitě v lesnaté 

 stráni do Strenického důlu. Dle ní prostudujeme 



Profil 32. 



Kostel v Bezdědicích. 365 m n. m. 



Neogen. Čedičová pňda 11a břbitově kolem kostela s kousky velmi 

 jemnoznmého černého čediče, prozrazuje, že je zde v nejvyšší poloze 

 útvar křidový proražen čedičem 6 m 



359 — ■ 



Věstník král. ěes. spol. nauk. Třída II. 



