20 



LVU. Cenèk Zahálka; 



pásma Vlil. as 8 m nade dnem. Láme se všude ku hotoveni kvádro- 

 vých kamenů "stavebních. Nad ním uložen žlutý pískovec jemnozrnný 

 IXa., v mocných lavicích s mírnějším svahem, načež výše strmí opět 

 kvádr IXĎ. ? zakrývaje vyšších vrstev obzor. Jdouce od Březovické 

 rokle podle údolního svahu dále. měříme ustavičně výšku temene 

 pásma VIII. nade dnem. Ubývá jí, až konečně zapadne pod dno ně- 

 kolik kroků před Doubravickou roklí. 



18. Při ústí Douoravioké rokle. 



(Obr. 21.) 



Při ústí Doubravické rokle, kde sjíždí nová silnice z Doubravic 

 do Strenického důlu, máme nade dnem pouze souvrství IXa.. výše 

 1X6., atd. Vrstvy našeho útvaru křídového, jak z této studie vysvítá, 

 mají větší sklon, nežli dno Strenického důlu. 



Není úkolem tuto popisovati vrstvy pásma IX., to činíme v samo- 

 statném pojednání o pásmu IX., avšak již nyní třeba je předeslati, že 

 při dalším sledování vrstev pásma IX. po svahu údolním zapadne pod 

 Trnovém pod dno důlu IX«,, tak že již před Sudoměří kvádrový taras 

 IXô., jako prvý taras nade dnem se vypíná. Pod Sudoměří je ve strá- 

 ních dosti mýtin, tak že vidíme výše vyčnívati druhý taras náležející 

 souvrství IXť., ba místy i v oboru IXtž. nějaký taras kvádrový se 

 objeví. Když pak dojdeme pod Sudoměří až ke Skalsku, shledáme, že 

 sice kvádrovec souvrství IXô. o něco zapadl hlouběji, avšak ještě 12 

 až 15 m nade dnem vyčnívá. Tento kvádr souvrství IX&, který je 

 tedy aequivalentní Fricovu Druhému kvádru Kokořínskému, byl Fricem 6 ) 

 co Prvý kvádr Kokořínský čili co naše pásmo Vlil. popsán^ a vyšší 

 kvádrový taras, náležející našemu souvrství IXc, to jest ku vrstvám, 

 jež jsou aequivalentní Fricovým Trigoniovým vrstvám, byl Fricem co 

 Druhý kvádr Kokořínský vyložen. 



Kdyby byl tedy Fric sledoval své kvádry Strenického důlu ještě 

 dále od Skalska proti svahu údolnímu, byl by pod Březovicemi na 

 svůj pravý Prvý kvádr Kokořínský (naše pásmo VIII.) došel. Ostatně 

 se ukáže v pojednání o našem pásmu IX., že také sledováním profilů 

 od Řepína přes Živoníu, Chorušice a Borec do Skalska, k témuž vý- 

 sledku se dochází. 



Jizerské vrstvy, str. 37, 35, obr. 21. 



