Pásmo VIII. křídového ťítvarn v Pojizeří. 23 



části Kokořínského důlu přes Ráj, Palacký mlýn až do Dolní Housky 

 a pod Drnclík, tvoříc ustavičně nejnižší, v popředí mohutně vystupu- 

 jící taras kvádrový. Postranním důlem Řiběchovským, jehož ústí je 

 v Ráji u Mšena, lze sledovati pokračování tarasu pásma VIII. od 

 Ráje až za Ěiběchov, kde zapadne pod dno důlu. Rovněž v postran- 

 ním důlu z Dolní Housky pod Bořím. V horní části Vrátenského důlu 

 mezi Lobzy a Skramoušem je největší část pásma VIII. při samém 

 dnu údolním. Rovněž tak ve dvou dolech, které západně od dvora 

 Filipova a jižně od Libovic se táhnou (onen blíže Filipova sluje též 

 Hrubým důlem) a spojivše se zaústí se západně od Skramouše do 

 Vrátenského důlu i se svým kvádrovcem pásma VIII. Mnohem delší 

 trvání nežli v horní části Vrátenského důlu u Skramouše má kvád- 

 rový taras pásma VIII. ve Strenickém důlu mezi Sudoměří a Žďárem. 

 Znázorňuje to náš nárys levé stráně na obr. 17. Od Podkované přes 

 Skalsko až za Sudoměř tvoří kvádrovec souvrství IX b. prvý taras 

 kvádrový. Poněvadž ale v témž směru SZ. vstoupá souvrství IX b více 

 než dno důlu, vyjde pod Trnovou již nade dno důlu celé. Při ústí 

 Doubravické rokle objeví se nám již i souvrství IX a, a blížíme-li se 

 k ústí Březovické rokle, počíná ze dna důlu vystupovati i kvádr na- 

 šeho pásma VIII. Od Březovické rokle ku Žďáru tvoří kvádrovec 

 pásma VIII. prvý v popředí vystupující taras ; právě tak jako v Ko- 

 kořínském důlu, jenže zde větší jeho díl vězí pode dnem důlu nežli 

 pod Kokořínem. Deset metrů je největší výška, kterou dosahuje témě 

 pásma VIII. na úpatí stráně. Když pak směrem ku Žďáru dno údolní 

 rychleji počne vstoupati, zapadne i temeno pásma VIII. pod povrch. 

 To se stane pod silničním mostem při jižní straně obce Žďáru. Pro- 

 jdeme-li obcí Žďárem přes spodní vrstvy pásma IX. (a, b), vracíme 

 se opět do oboru pískovce kvádrového pásma VIII. Žďárských skal 

 na J. úpatí Bezdězu. Totéž bychom shledali, kdybychom u hájovny po 

 jižní straně Bořími opustili pásmo VIII., přešli vyšší vrstvy pásma 

 IX. u Bořími a Zdířce. Opět bychom sestoupili clo oboru kvádrovce 

 pásma VIII., jenž tu na severním úpatí Ždíreckýcb skal na povrch 

 vyjde a do Žďárských skal u Oken přechází. Žďárské skály jsou osa- 

 mocenou skupinou kvádrovcových pískovců pásma VIII. mezi Okny, 

 Žďárem a nádražím Bezdězským v zajímavých tvarech hranolů, je- 

 hlanců, hradů, bašt, hradeb s cimbuřovitým zakončením atd. Partie 

 jejich jsou tam známy pod jmény : Chodské skály, Jelení vrch, Kukačka, 

 Židovský kopec, Ssutý hřbet a j. Silnice z Bělé do Doks vine se při 

 severní straně těchto skal, a Česká severní dráha prostředkem jejich 

 se prodírá. Jdouce po trati ze Žďárských skal k nádraží Bezděz- 



