Píísmo Víti. kridovóho útvaru v Pojizeří. 25 



Ve střední části západního Pojizeří jsou rozdíly mezi pásmem 

 VIII. a IX. značné jak po stránce petrógrafické tak i palaeontologické, 

 podobně i y obvodu Žďárských skal pod Bezdězem; ale v okolí 

 Housky a. na mnoha jiných místech Polomených hor, zvláště v horní 

 části Kokořínského důlu, opět jen fysikalní vlastnosti vedly nás ku 

 rozhraničení obou pásem. Zde byly rozdíly petrógrafické buď nepatrné 

 aneb žádné Skládalyt se vrstvy obou pásem z kvádrových pískovců 

 s tmelem kaolinickým při velkém nedostatku zkamenělin. Avšak nepře 

 tržitým sledováním pásma Vlil. z okolí Mělníka Kokořínským díilein 

 až do okolí Housky, Boříini atd. — na kteréžto cestě pásmo VIII. 

 ustavičně jako mohutný taras v popředí vystupovalo — umožnilo nám 

 vésti hranici mezi pásmem tím a pásmem IX. 



Petrografie. 



Petrógrafické poměry pásma VIII. v Pojizeří odvislý jsou od 

 místa, kde se pásmo to nalézá. Je totiž pásmo VIII. v různých fa- 

 ciích vyvinuto. V nejjižnějším Pojizeří máme facie pisčitoslinité s kře- 

 mitými vápenci v oboru Polomených hor a v okolí jejich jsou facie 

 kvádrovitě pískovcové. Horniny jejich určili jsme co písčité sliny méně 

 neb více glaukonitické, velmi písčité sliny glaukonitické, pískovce sli- 

 níte glaukonitické, kvádrové pískovce s tmelem kaolinickým jemno- 

 zrnné, drobnozrnné až hrubozrnné, křemité vápence a písčité vá- 

 pence. 



V nejjižnějším Pojizeří v Jiřické a zvláště ve Slivenské vysočině 

 a v Nových Benátkách panuje písčitý až velmi písčitý slin, místy je 

 méně místy více glaukonitický . Zrna glaukonitu jsou velmi jemná. Tu 

 a tam vtroušeny jsou jemné šupinky muscovitu. V čerstvém lomu je 

 šedý, větráním žloutne. 



V písčitých slínech vloženy jsou vždycky pevné lavice Memitého 

 vápence. I tento mívá jemná zrnka glaukonitu, ale v menším množství 

 nežli písčité sliny. V čerstvém lomu je tmavošedý, větráním stává se 

 šedým. Při povrchu odděluje se v kulovité tvary a u Mečeříše (viz 

 profil 24. v textu a obr. 18 b) se mimo to velké koule v menší koule 

 oddělují. Zřídka se stává, že jednotlivé koule křemitého vápence bý- 

 vají nepravidelně roztroušeny ve vrstvě písčitého slinu, neudržujíce 

 ani horizont. 



Písčité sliny od Slivna přes Nové Benátky ku Dražicum přibí- 

 rají vždy více křemenného jemného písku, až v Dražících přejdou 



