Pásmo VIII. křídového útvaru v Pojizeří. 27 



měry tektonické. Sklon temene pásma VIII. je 2° 13' ku JV. (147° 

 čili 9 h 12° bez ohledu na odch. magnet.). Ten stanovili jsme kon- 

 strukcí z trojúhelníka, jehož tři vrcholy byly : 



1. Tři silnici od Palackého mlýna k zámku Housce, S. nad 

 côtou 317 ve Schwarzleitern ve výši 369 m n. m. 



2. Na silnici Mšenské nad Rájem, kde Riběchovský důl do Ko- 

 kořínského se ústí. Zde byla výška 286 m n. m. 



3. Při ústí rokle od Pankráce do Strenického důlu mezi Bezdě 

 dičkami a Zdarem, kde má témě pásma VIII. výšku 286 m n. m. 



Témě pásma VIII. v Kokořínském důlu, které dosahovalo u Lhotky 

 226'1 m a v Mlčení pod Kaninou 246*24 m, má v Ráji u Mšena 

 286 m, pod Houskou ve Schwarzleitern 309 m n. m. Stoupá tedy 

 značně. V Ěiběchově má výšku 3105 m, ve Skramouši snad 288 m. 

 Ve Strenickém důlu stoupá takto: u Doubravické rokle 258 m, pod 

 Vískou 262 m, pod Bezdědiekami 275' 7 m, pod Žďárem J. 305 m 

 n. m. To souhlasí s udaným sklonem vrstev pásma VIII. 



Při Z. okraji nádraží Bezdězského má témě výšku 317-31 m, 

 ve Žďárských skalách až 330 m. Zdá se, že i zde mají vrstvy pásma 

 VIII. sklon mírný ku JV., jak to i při pásmu IX. shledáme. 



Mocnost. 



To, co pozorovali jsme o přibývání mocnosti pásma VIII. v okolí 

 Řipu, to shledali jsme i v Pojizeří. Přibývá značně na mocnosti pásma 



VIII. od již. okraje pásma VIII. směrem k Sudetám. Poněvadž pásmo 



IX. a X. poskytuje velmi zajímavý materiál k vylíčení vlivu, jejž 

 měly předchůdcové nnšich českých řek v době křídové na kvalitu 

 i kvantitu usazenin na různých místech zálivu mořského v Cechách, 

 ponecháváme si podrobné o tom líčení až při popisu oněch pásem a 

 nyní toliko uvedeme, že jest i v Pojizeří viděti ve dvojím směru při- 

 bývání písčitého nánosu (ubývání vápnitého) a mocnosti, a sice: ze 

 Slivenské vysočiny ku Dražicům, totiž k usazeninám křidové Jizery 

 a ze Slivenské vysočiny k Polomeným horám, totiž k usazeninám 

 Míšensko-Lužických proudů. 



Mocnost pásma VIII. na Slivenské vysočině obnáší 18 m, 



v Nových Benátkách 24"5 ni, 



v Dražících přístupna jen svrchní část 12*1 m, 



při ústí Řepínského důlu v Debří 23 65 m (výška), 



ve Lhotce v Kokořínském důlu 25' 1 m. 



