75 



4. 

 Příspěvky ku chemii sloučenin arsenu. 



Sdělil prof. K. Preis, dne 10. února 1888. 



II. 

 O Nilsonově trisulřarseničnanu sodnatém. 



Ve zprávě o oxysulfarseničnanech sodnatých, předložené ve 

 schůzi ze dne 13. ledna t. r., bylo ukázáno, že působením kysličníku 

 arsenového v horký roztok sirníku sodnatého, zachová-li se poměr 

 1 mol As 2 3 :2 mol. Na 2 S, vznikají vedle arsenu, vylučujícího se ve 

 způsobe hnědé sedliny, normalný arseničnan sodnatý a různé oxy- 

 sulfarseničnany sodnaté. 



Průběh reakce jest rozdílný od právě poznamenaného, působí-li 

 kysličník arsenový v nepoměrně menší množství sirníku sodnatého ; 

 v kterémžto případě se získají jakožto hlavní zplodiny vedle disulfidu 

 arsenu, osazujícího se ve způsobe oranžové sedliny, dinatriumarseniat 

 a červená, v šestibokých deskách krystalující sloučenina, kterou poznal 

 již dříve Nilson (Journ. f. pr. Ch. N. F. 14. 10. a násl.) vedle jiných 

 ještě zplodin při rozpouštění sirníku arsenového ve vroucím roztoku 

 sody a krystalisací vzniklého roztoku a popsal ji jakožto trisulfarse- 

 ničnan sodnatý Na 2 . 2 As 2 S 3 2 . 7H 2 0. 



Hlavně má snaha předem k tomu se nesla, získati tuto Nilso- 

 novu sloučeninu ve větším poněkud množství, abych zevrubněji ji mohl 

 prozkoumati. Některá předběžná pozorování vzbudila totiž ve mně 

 pochybnost o správnosti formuly právě poznamenané. 



Poznal jsem následující dva způsoby za nejvýhodnější: 



1. způsob. 1 č. žíravého natronu se rozpustí ve 4 č. vody a roztok 

 sirovodíkem se nasytí. — 2'5 č. kysličníku arsenového (na 1 mol. 

 NaHS : 1 mol. As^O^ se rozmíchá s malým podílem onoho sulf- 

 hydratu v řídkou kaši a ta se vnáší po dávkách do hlavního podílu 

 zahřátého na vodní lázni roztoku sulfhydratu sodnatého; na konec 

 se ještě as půl hodiny zahřívá. Vzniklá oranžová sedlina jest směs 

 bisulfidu arsenu a nezměněného kysličníku arsenového. Kalná tekutina 

 se nechá vychladnouti, pak sfiltruje. Získaný takto roztok se smísí 

 s dvojnásobným objemem líhu; vzniknou dvě vrstvy, z nichž spodní 

 jest vodná, olejovitá, hořejní řídká, lihová. Nechá-li se vše několik 

 dní státi, ztuhne spodní vrstva v hustou kaši, skládající se z dro- 



