306 



jimiž zpráva Schultze-ovà o samčích plodidlech byla doplněna. Dotyčný; 

 pozorovatel udává totiž, že spatřil varlata párovitá, jichž vznik z pletiva' 

 parençhymového odvozuje. 



Otázka samčího orgánu zůstala i na dále nerozřešena, tak že 

 konečně údaje německého badatele potkaly se s nedůvěrou u nových 

 pracovníků; neboť nalézti ústrojí ono v takovém rozsahu, jak bylo 

 jím nakresleno, nepodařilo se oproti všelikým snahám. Hallez 1 ) ve 

 své záslužné monografii z r. 1879 podává výkres buněčného orgánu 

 se zažívací rourou svazem souvislého, jehož prvotné stadium tvoří 

 prý jedinou buňku na stěně střevní („la première apparition del'ovaire 

 est indiquée par un léger bourgeonnement de la paroi digestive. Ce 

 bourgeon grandit, il reste pendant un moment attaché à l'intestin 

 par un court pédicelle et finit par devenir libre; au moins, quand 

 l'ovaire est entièerement développé, il n'est plus guère possible de 

 retrouver trace du pédicelle." Str. 41. 1. c.) Udání toto má zároveň 

 naznačovati názor autorův o původu téhož orgánu a to přispůsobený 

 theorii van Beneden-ove o vzniku pohlavních elementů u hydroid- 

 polypů, kdež se označují samčí jako původu ektodermálného, samicí 

 pak entodermálného. 



Mezi tím poměry samčího apparátu potvrzeny jsou znovu Vej- 

 dovským 1 ), jenž kreslí též dvojitost varlat hruškovitých ; žlázy ve 

 vesikule vyloženy jsou tu jako prostatické, ježto as při vystřikování 

 chámů napomáhají. 



Konečně vyšla i velká monografie Graffova 3 ), než i tu nenalézáme 

 urovnání těchto poměrů pohlavních, tak že Graff právem lituje, že 

 rozřešení všeliké zůstalo jemu tak dobře vzdáleným jako jiným. 



Při pojednání o nepohlavním rozmnožování Microstomid klade 

 tyto otázky: zda-li vyvíjí se pohlavní orgány jen na některých indi 

 viduích v trsu neb pouze na posledním zooidu? Zdaž trsy jsou jedno- 

 pohlavné neb obojetné? Zdaž vyvíjí se vajíčka ještě na podzim neb 

 až příštím jarem? Jaký jest poměr pohlavního k nepohlavnímu roz- 

 množování? 



Hlavní příčinou, proč otázky tyto nemohly tak dlouho býti roz- 

 řešeny, bylo vůbec, že studium Microstomid dělo se jen v době letn 

 i sinou náhodně. Tu konečně v lednu letošního roku podal cand 



l ) P. Hallez: Contributions à l'histoire naturelle des turbellariès. — Lille 1879 

 F>: Vejdovslcý: Tkierische Organismen der Brunnenwässer von Prag. — 

 Praha 1882. 



•) L. Graff: Monographie der Turhellarien. Mit Atlas. — Lipsko 1882. 



