309 



že téměř každé individuum opatřeno ješť samčími orgány. Případů 

 těchto měl jsem též na sta pod svými skly. Ovšem nalezl dotyčný 

 žák Braunův dříve samicí exempláry v říjnu a pak teprve obojetné; 

 protož přirozeným pochodem vysvětloval si vše opačně, než jak se. 

 všeobecně u turbellarií obojetných vyskytuje — a což podotýkám, 

 bylo známo již starýnu pozorovatelům ! Samicí individua objevují se 

 později a jest tudíž biologickou potřebou, aby v případě, kdy nedo- 

 chází k tvorbě samicích orgánů ve zvláštních exemplárech, tytéž při 

 rychle pokračujícím vysýchání tůní v týchž zooidech vytvořily i oboje 

 ústrojí; případy takové právě letos a loni při oněch neobyčejných 

 jindy klimatických poměrech mohu zaznamenati. Než z prvčjší hojné 

 zásoby samicích individuí zbývá jen menší Část na dobu ostatní, tak- 

 že o výlučném objevování jedněch nebo druhých nelze mluviti a při 

 pozorování tudíž .jen v určité době a ne celoročním jest snadným 

 omyl, jak se právě dorpatskému mladému badateli přihodilo. 



Základ pro varlata tvoří z počátku párovitý shluk buněčný a to 

 v zadním zooidu obyčejně na konci zažívací roury ; v zooidech vyšších 

 pak po stranách tetéž. 



Kulovitý tento shluk, začasté již pouhým okem jako bělistvá 

 tečka zřetelný, obdaný jemnou blanou protahuje se a stává se oválným 

 až hruškovitým, jakýž tvar mají definitivní varlata. Původ buněčného 

 shluku lze hledati jen v pletivu parenchymovém, kteréž u tohoto 

 druhu vůbec jest hojně vyvinuto — nebot účast takovou částí inte- 

 gumentálných, jak by rád Hallez viděl, nelze nikdy znamenati; shluk 

 ten mnohdy vzplývá volně v dutině tělesné, pokud jí zde stává. 



A taktéž povždy základ jest párovitý; pozorujeme-li ovšem 

 zvíře se strany, jak při jeho individuálných pohybech lze očekávati, 

 tu spatříme jen jedno varle, jak Schidtze udává. Obmezil jsem pozo- 

 rování svá i na individua mladá ještě, i dospělá značně a povždy 

 shledal dvojitosť, jak Duplessis a Vejdovský kreslí a Graff přiznává. 

 (Tab. 1. obr. 2. 4.). 



Chámovody jsou krátké a jemné; přechází do kulovité vesikuly 

 silně svalnaté. Na přechodu k pyji nalézáme četné hruškovité žlázy, 

 jemno- i hrubozrné, jichž chování k barvivům jest jinakým než u jiných 

 turbellarií vidíme. V okolí totiž většiny druhů jest nejen atrium, ale 

 i samčí orgán opatřen četnými žlázkami mnohdy se zřetelnými jádry, 

 jež jakož i plasma samo silně se barví v pikrokarmínu. V našem 

 případě však nejen že žlázy postrádají jader, ale ony se nebarví; 

 obsah jich jen sežloutne. Připomínám, že již se objevují když vesi- 

 kula ještě ani naplněna není, ani nemizí, kdy již obsah vyprázdněn 



