318 



III. 

 O čeledi Stenostomidae. Vejdovský. 



Rod Stenostoma zařaděn jest po příkladu Schmidtově v mono- 

 grafii Graffově do čeledi Microstomidae a to na základě shody ve 

 vířivých jamkách, jednoduchém pharyngu a ve spůsobu nepohlavního 

 rozmnožování dělením. Než již Vejdovský ve svém díle o fauně stu- 

 dničné (Tkierische Organismen der Brunnenwässer in Prag. 1882.) 

 poukázal k význačným známkám rodu tohoto, jež odůvodňují dobře 

 samostatné stanovisko jeho v soustavě turbellarií. Jest to především 

 rozvoj nervové soustavy, kteráž se tu objevuje jako mohutná zauzlina | 

 mozková s gangliemi podružnými zaopatřujícími jednak vířivé jamky 

 a pohárky tělísek ostřelomných, jednak i části objícnové; dále větší 

 rozrůznění zažívacího ústrojí v pharyngealnou a oesophagealnou část; 

 jakož i v celé soustavě turbellarií osamotnělý ráz exkrečního ústrojí 

 — jež předce po tom, co nám Zacharias (Zoolog. Anzeiger, r. VIII. 

 č. 196) o témž orgánu první zprávu podrobnější podal a již v celku 

 správnou jsem shledal, nelze jen tak jednoduše do jedné skupiny 

 řaditi. Konečně připomínám, že objevují se tu na zažívací rouře 

 zvláštní více méně párovité shluky tukových tělísek, jichž analogie 

 také jinde nelze nalézti. Nejvíce rozhodujícími jsou ovšem pohlavní 

 orgány --o nichž později obšírnější studii hodlám uveřejniti. Pro- 

 zatím obmezuji se na stanovení různopohlavnosti forem, jakož i toho, 

 že pohlavní ústrojí nalézá se v končině pharyngeálné a že vývoj va- 

 jíčka prodělává se až do vytvoření koulí rýho vacích v dutině tělesné, 

 načež obdáno jsouc bělistvou blanou, bývá položeno při individualné 

 si niti turbellarie dotčené. 



Jestliže Microstoma svým samicím orgánem pohlavním poukazuje 

 na nějaké vztahy k čeledi Prorhynchidae, tož opět rod Stenostoma 

 k čeledi Macrostomidae, ač, jak jsem již v prvé části této práce po- 

 dotkl, povždy budou nám obě čeledi jakýsi starý typus představovati. 



V Graffově monografii shrnut jest v rod Stenostoma i starý rod 



atmtda a to pouze na základě zpráv autorů, již vzájemnou podobnost 



líčili. Jakkoliv pak uváděny byly při tom jiné znaky dosti rozhodně 



- a autor uváděné monografie nemohl se z osobních názorů 



o platnosti jich přesvědčiti, bylo se prozatím veřejnosti vědecké s tě- 



3 údaji spokojiti. Poněvadž však podařilo se i v Čechách zjistiti 



otýčné zástupce uvedeného rodu, pokládám za svou povinnost otázku 



opět na přetřes vědecký přivésti a pokud možno, správný pojem 



