32] 



Šířka jest velmi nepatrná, tak že prostému oku představuje se 

 jako jemný, bělistvý vlásek. Tělo více méně válcovité, protáhlé . ne 

 ustálými vlnitými pohyby jest stejnoměrně obrveno. V tvar« tělesném 

 rozeznati lze nápadné tři oddíly (tab. II. obr. 8.): čelní téměř do 

 trojhranu vybíhající, kamž zasahuje i mozková uzlina, pak odškrcený 

 límec nadústní, jejž právě otolith nejlépe vyznačuje a jenž hlavně 

 s břišní strany přesahuje (obr. 11.) ostatní část těla prodlouženou, 

 v níž se nalézá zažívací roura. 



Velmi dobře tyto poměry znázorněny jsou již na obrazcích Ley- 

 digových a Schmardových — kdežto na Sclimidtově výkresu onoho 

 límce postrádáme : vina vězí bezpochyby v krátkém pozorování a ury- 

 chleném náčrtku — Zacharias podobně údaje naše potvrzuje. 



Vířivý epithel zevního integumentu jest plátkovitý; buňky při 

 stlačení jeví tvar mnohoboký vůbec se zřetelnými jádry (obr. 10.). 

 Rozvolněné buňky mají tvar kulovitý s nemnohými brvami; obsah 

 jest jemně zrnitý, kol jádra tu i tam hustší. 



Pokud se týče svalstva tělesného, nutno vytknouti zevní vrstvu 

 vláken okružných silných; hlavně ale podélná vrstva (obr. 5.) jest 

 mohutná a souvislá, což napomáhá při častém svraštění těla, jež od 

 obou konců tělních postupuje ku středu, tak že pak nabývá tělo 

 tvaru velmi podivného a značně skráceného (obr. 3.). Schmidt snažil 

 se též aspoň částečně naznačiti výraznost tohoto svraštění. Jaký jest 

 však fysiologický význam svraštěniny, jest obtížno rozhodnouti, je-li 

 to zjev přispůsobenosti, at již k vůli rychlejším pohybům, ať již 

 k individualné záchraně. 



Vytknouti musím ještě, že v laloku čelním jest svalstva nej- 

 méně, tak že tím ztrácí týž oddíl schopnosti hmatavého ústroje, jak 

 to jest v rodech ostatních této čeledi. Parenchymové pletivo jest 

 zastoupeno celkem nepatrně (obr. 5.), avšak i dutiny tělesné nestává, 

 dokud se aspoň netvoří pohlavní orgány. Poniěry tohoto nepatrného 

 rozvoje souvisí jednak se značnou pohyblivostí zvířete, kde spíše na 

 zmohútnění svalstva záleží, jednak i se zvláštním ustrojením velikých 

 buněk zažívacího epithelu. 



Nervová soustava jako pouhá stluštěnina epiblastická jeví též 

 jednoduchou stavbu. Tvar uzliny mozkové jest čtyřhranné protáhlý; 

 na spodní části poněkud se rozšiřující ; skládá se z velikých poměrně 

 buněk (obr. 4.) a jak jest na optickém pohledu se strany viděti, 

 hlavně na hřbetní straně rozložena (obr. 1.). Větví nějakých neb 

 uzlin vedlejších nelze znamenati. Vířivé jamky tu chybí, ač Graff 

 uvádí, že Spengel zmiňuje se o nich jako velmi plochých mezi oto- 



Tř. : Mathematicko-přírodovědecká,. 21 



