Ježto u rodů Stenostoma a Rhynchoscolex jest již trubice dvo- 

 jitá, tož ukazuje případ u Catennly buď prvý počátek, buď na zpětnou 

 degeneraci, jež by vůbec o zvláštním rázu této formy vysvědčovala. 



pohlavních poměrech nemáme dosud známosti ; toliko Schmidt 

 kreslí vedle zažívací roury domnělá vajíčka, jež však dle mých zku- 

 šeností úplně odpovídají rýhujícímu se stadiu vajíčka u Stenostoma — 

 a to jest jedním z hlavních důvodů, proč že asi soudím, že poměry 

 pohlavní shodují se s oněmi u vzpomenutého rodu, jakkoliv rozhodně 

 jeduodušší organisace Catenuly nedá se jen tak snadno srovnati s po- 

 měrně dokonalejší stavbou rodů ostatních z této čeledi. 



Rhyiiclioscolex Vejdovskýi n. sp. zjištěn byl v nálevu, jejž 

 přítel můj, p. Ant. Štole přinesl s oligochaety ze Štvanice v Praze. 

 Stanovisko toto v biologických poměrech pamětihodné jest vlastně 

 posledním jezem vltavským v Praze a zastavuje se zde tudíž vše, co 

 mohutný onen proud během doby z jižní poloviny vlasti české přináší. 

 Zde objevena Rhynchelmis, Ilyodrilus, nový rod Bothrioneuron a mnozí 

 jiní zajímaví tubificidi neb oligochaeti vůbec. 



1 prohlížel jsem dne 24. června 1887. nálev tento a spatřil na 

 stěně lahvičky čile pohyblivou turbellarii, jež na přední části patrným 

 chobotem byla opatřena a jím sem tam ohmatávala. Tento chobot 

 jest také nejvýznačnější součástí druhu našeho ; oproti délce ostatního 

 těla — 05 mm — jest 0*16 mm dlouhý a 0*03 mm široký; opatřen 

 jest na přední části porozšířené poněkud příssavnými papulami. 

 (Obr. 12. tab. II.) Od ostatního těla zvláště se hřbetní strany jeví 

 se tento chobot jaksi oddělen. Tělo jest úplně bělistvé, průhledné, 

 šířky 0'06— O09 mm; vzadu porozšířené a zaokrouhlené, jinak vlnité, 

 což pochází od smršťování svaloviny tělní. Pokožkové buňky jsou vy- 

 soké s ostře ohraničenou kutikulou; po celém těle i chobotu sou- 

 měrně a jemně obrveny (obr. 14.) 



Svalstvo tělní skládá se z okružných vláken od sebe poněkud 

 vzdálených, takže na průřezu představují vlastně destičky šířky skorém 

 stejné jako epithelové buňky (obr. 14.). V chobotu nalézáme svalstvo 

 v podobě mohutných desek, jichž jsem celkem napočítal dvanácte 

 a jež jeví jakousi analogii s destičkami svaloviny tělní; snad před- 

 stavují vůbec jen zmohútnělé elementy této. Ohlédneme-li se po pří- 

 buzných druzích z rodu Stenostoma, shledáme, že Stenostoma unicolor 

 má podobně prodlouženou přední část opatřenou 4—5 obdobnými 

 destičkami („Muskelplatten"), jak na ně poprvé Vejdovský ve svém 

 díle o fauně studničné poukázal. Jako další význačnosť uvádím mo- 



