388 



Rakovnické dokázal se týž horizont geologický, zejména u Lubné 

 a u Krčeláku" a to ze souhlasného sledu vrstevního a z povahy 

 otisku rostlinných. Zvířat Nýřanských nebylo mi tu lze objeviti; za 

 to nalezl jsem v tomto obzoru, který v poslední době i u Rakovníka 

 a to svými ohnivzdornými vrstvami praktické důležitosti nabyl, před 

 šesti lety u Lubné křídla dvou druhů Blattin : Anťhracoblattina Lub- 

 nensis Kšt. a Etoblattina bituminosa Kšt, kromě několika menších 

 jiných úlomků podobných. 1 ) 



Jiné Blattiny z Cech a vůbec z Rakouska nejsou posud známy. 



Letos obdržel jsem laskavostí pana inž. J. Arndt a, úředníka 

 při c. k. výkonném ředitelství stát. drah v Plzni, otisk křídla Blattiny, 

 které v hořlavém lupku (lupkovém uhlí) v Třemošné nalezl a jehož 

 povahu ihned na základě výkresu mé Blattiny Lubenské poznal. Po- 

 jmenuji! tento nový druh na počest nálezce, jenž zkoumáním povahy 

 i otisků kamenného uhlí čile se zabývá, a mně též z plynového uhlí 

 zejména nového, posud neznámého členovce (snad korýše) daroval, 

 (jejž panu prof. Fricovi do Musea ke zkoumání odevzdati hodlám). 

 Panu inž. Arndtovi vzdávám tuto své uctivé díky. 



Otisk nové Blattiny Třemošenské (zadního křídla) pochází 

 z vrstvy, v níž uloženy jsou zkyzovatělé kalamity, tedy z takové, jako 

 Anthracoblattina Lubenská. Plocha křídla jest místem potažena kyzem 

 železným, žíly všechny jsou v kyz proměněny. Křídlo není sice celé 

 zachováno, ale dá se dobře určiti. 



Délka otisku jest 28 mm, šířka 12 mm. Kontura jest málo 

 zachována a zadní políčko jest odloupnuto a schází tedy docela, což 

 jest naznačeno ve výkresu tečkami. Zvětšení křídla jest dvojnásobné. 

 Hranice mezi jednotlivými políčky jsou vytknuty ještě čárkami, kolem 

 obr. ležícími. Kromě toho značí m políčko krajní (area marginalis), 

 s políčko lopatkové (area scapularis), e střední vnější (area externo- 

 media), i vnitřní (area internomedia) a a scházející políčko zadní 

 i area analis). 



Nervatura jest celkem dobře znatelná a i jemné příční síťkování 

 jest pod lupou dobře viděti. Hlavní žily vynikají jen málo při svém 

 vzniku tloušťkou nad vedlejšími a jsou u kořene od sebe dosti vzdá- 

 leny, nesbíhajíce se. 



') J. KuUa: Uiber eine Blattina aus der Lubnaer Gaskohle: Sitzungsberichte 



der kön. böhmischen Gesellschaft der Wissenschaften. 1882. 

 2 ) Dto: Uiber einige neue böhmische Blattinen. Ibidem. 1883. 



