IM«. » 



pikrokarniínein, zvláště na místech nejširších. Příčných svalu spoju- 

 jících pravou stranu s levou těžko jest zde nalézti v takovém roz- 

 sahu, jak je Jijima shledal u typů. Dendrocodum a Planaria polychroa. 



Co se týče podrobnější skladby, připomínám, že vlákna ta jsou 

 vesměs hladká, bezjaderná; povahu více méně buněčnou projevují 

 pouze svaly dorsoventrální, kteréž možno považovati za prodloužené 

 buňky, jež hlavně v mladších stadiích jádra nepostrádají. 



Pletivo mesenchymové. Dutinu tělní mezi svalstvem a zažívací 

 | rourou vyplňuje pletivo spojivové, kteréž u našeho druhu jeví dvojí 

 tvar, jest to jednak jemné sítivo rázu protoplasmického, jednak jádra 

 k němu patřící (obr. 3.). Prvější svým názvem vyznačuje již indivi- 

 dualný ráz; rozvětvení sítiva v nejrozmanitějším tvaru rozestírá se 

 po všeliké prostoře; základní hmota jest příliš jeranozrná. Vznikající 

 mezery mezi sítivem tímto naplněny jsou as za živa periviscerální 

 tekutinou. Jádra kulovitá až elliptická, často intensivně se barvící 

 opatřena jsou hrubozrnným chromatinem a bývají rozměrů značných 

 oproti typům u jiných druhů přicházejícím (obr. 4. ms). S nimi lze 

 se shledati na všech místech v množství velmi značném ; ba pronikají 

 i mezi pásmo nervové až k svalstvu tělnímu. Nejvíce elementů me- 

 senchymových přichází v okolí pohlavních orgánů, kdež nabývají 

 i povahy žláznaté, a jaksi soustředně kol ústrojů jsou nahromaděny 

 (obr. 14.— 18.). 



Kromě zmíněných již rhabditogenních žláz, nutno přičísti k me- 

 senchymu ježte žlázy slizne, jež silně na rozdíl se barví, jsou jemno 

 až hrubozrnité, jádrem a často i dlouhými vývody opatřené. Nalé- 

 záme je v hojnosti na přední i zadní části těla, kamž svými vývody 

 směřují (obr. 4. zl.). Jiný typus představují nám slizne žlázy v kra- 

 jině pharyngeálné, kdež po stranách těla vyúsťují. Jinak největší 

 množství žláz obyčejně silně zbarvených, jež možno více méně ana- 

 logicky slinnými zváti, shledáme na přechodné části zažívací roury 

 v pochvu pharyngealnou (obr. 6. zl). Druhu našemu chybí dále 

 u všech téměř planarií zastoupená pigmentová zrnéčka — ač nemá-li 

 je ona vrstva rhabditů zastupovati, poněvadž na týchž místech jinde 

 nalézáme právě vrstvu pigmentovou. 



Nervová soustava dá se v obrysu svém již za živa sledovati nad- 

 laloky zažívací roury "jako dvě poměrné dosti veliké uzliny spojené 

 příčnou kommissurou, od nichž vychází párovité podélné pásmo hlavně 

 na břišní straně až do okolí pharyngu a pohlavních orgánů. Na 

 přední čásť pak vychází větve, jež v krajině oční poněkud naduřují 

 a pak se štěpí na několik větviček, jež zásobují hlavně pohyblivou 



