nor, 



a položil jsem za základ theoretické hodnoty úhlů, které G. z Rathu ') 

 odvodil z měření provedeného na výborném krystalu z Laach. 



Tvary, jež jsem na Píseckém monazitu pozoroval, jsou násle- 

 dující : 



a (100) xřa; m (110) ooP; w (101) — í>co; 

 « (101) Pœ; e (011) á?a>. 



Přibližné, poněvadž jak svrchu dotčeno jen na hrubém měření 

 založené určení sklonu ploch, srovnané s hodnotami G. z Rathu, po- 

 lávám v následujícím sestavení: 



Dle G. z Rathu 



počítáno měřil Vrba 



',(100): m (110) 43° 12V '"Ï3° W 28 ? 



:w (101) 39 19V 2 39 12 



: £ (10Ï) 53 26 53 18 



e (011): m (110) 54 18% 54 32 



:m'"(I10) 70 42 70 21 





\lü 



(101) 



53 



37 



53 



48 





x' 



(101) 



61 



25 



62 







m (110) 



m' 



(110) 



86 



25 



86 



50 





: x 



(101) 



64 



16 



64 



10 



to (101) 



: a; 



(101) 



87 



147, 



87 



30 



Jeden z obou krystalků, které až na hruběji vyvinutou plochu 

 : (011) jsou jinak stejné, vyobrazil jsem obrazem 6. 



Hutnost Píseckého monazitu určena pyknometrem (s TI gr. 

 ímoty při 15° C) na 5163. 



Ač celé krystaly jsou neprůhledné, prosvítají tenké destičky 

 měřeni c (001) vyštípané světlem medově žlutým a dovolují určiti 

 ihel os optických. 



Tento co střední hodnota 12 měření 



EEsr = 29° 7' 



EE N , = 28° 25' 



ouhlasí dosti dobře s úhlem optických os, který určil Des Cloizeaux 

 >ro monazit z Norvichu: 



EE Q = 2 < è° 4' 



EEß — 28° 48' 



l ) Pogg. Ann. Erg.-Bd. 5. 413 1871. 







