Mené dobře souhlasí toto určení srovnáno s úhlem os optických, 

 jak pro monazit Sušický určil jej Scharizer: 



EE Q = 25° 22' 



EE^ — 24° 56' 



Dle všech až dosud provedených pozorování jest disperse — q > v ■ 

 toliko na ínonazitu z Východní Sibiře pozoroval Des Cloizeaux a Trech- 

 mann na turneritu poměr opačný — Q <Z V — • 



4. Xenotim. 



V Sušickém pegmamitu pozoroval Scharizer l ) vedle monazitu 

 také xenotim; podobně objevuje se tento i v pegmatitu Píseckém 

 pospolu s monazitem, s nímž bývá také srostlý a však ne tak hojný. 



Krystalky až 5 mm široké, zarostlé nejčastěji do berylu, někdy 

 též do živce, mívají plochy tvaru základního, které jsou stlačené, za-| 

 křivené a nerovné, barvy špinavě zeleno-šedé ; ježto pak krystalky 

 xenotimu jsou bez lesku, nedávají plochy žádných reflexů. 



Za příčinou této nedokonalosti krystalů mohou i výsledky mě- 

 ření býti vesměs pouze přibližné, anto bylo třeba za použití lupy 

 při měření spokojiti se pouze intensivněji vystupujícím třpytem světla, 

 což ale přece stačilo, jednotlivé, jinak již zuámé tvary xenotimu zji- 

 stiti. 



Obrazec 7. znázorňuje v rozměrech pozorovaných plochy, které 

 bylo lze stanoviti : 



z (111) P; m (110) oo P- x (311) 3P3. 



Výsledky měření sestaveny jsou s úhly odvozenými dle Brögge- 

 rova poměru parametrů v následujícím přehledu: 



vypočteno měřeno 



z 111 



: 2 111 



96° 



58' 



97° 19' 



(10) 





:z'lll 



55 



54 



55 47 



(4) 





:r 311 



29 



55 



30 5 



(6) 



r 311 



r'3Il 



32 



48 



32 30 



~(2) 





:r31T 



26 



48 



26 57 



(2) 



z 111 



: 77? 110 



48 



29 



48 50 



(12) 



*) Zeitschrift f. Krystg. Bd. 13. 15. 1887. 



