578 



1. Dva křemencové oblázky ze Studnovsi. 



" Oblázek křemencový, asi třetinu pěsti velký, pocházející z hr. 

 Martinicového dolu u Studno vsi, viděl jsem z jara u p. Hômanna, 

 šichtmistra v Slaném, v dolu Karlově. 



Kámen není uhlem zbarven a jest místem vrstvičkou šedého 

 přilehlého lupku pokryt. Pochází prý z přesmyku. Ještě jeden po-l 

 dobný tady byl dle udání nalezen. 



2. Křemenný oblázek ze Studňovsi. 



(Tab. I. obr. 1.) 



Navštíviv letos o prázninách zase hr. Martinicův důl u Stu- 

 dňovsi blíže Slaného, prohlížel jsem si několik zkamenělin, které tu 

 ze sbírky po zesnulém šichtmistrovi, p. Badosovi zbyly a mezi nimi 

 nalezl jsem křemenný oblázek, uhelnou hmotou celý černý, jejž mi 

 jednou před tím p. Eadoš ukazoval, že ho nalezl ve zdejší uhelné sloji. 



Valoun má tvar nepravidelného, velkého bramboru, povrchu jest 

 hrbolatého a hrbole jsou ohlazené. Tvarem liší se od obyčejných 

 omletých oblázku. 



Křemen jest uvnitř bělošedý. Místem na povrchu lpí částice 

 uhelné a též kyz železný, jenž však již v soli se proměňuje. 



Asi třetina jest uražena. Kus, který jsem obdržel, váží 445 g 

 a původně byl asi nejméně 600 g. 



3. Valoun křemencový z Kroučové. 



(Tab. I. Obr. 3.) 



Ve sbírce p. inžen. K. Stegla v Kroučové (doly kníž. Schwar- 

 zenberga) především obrátily na sebe mou pozornost valouny, uhlím 

 potažené. Nalezeny byly panem inženýrem v uhelné sloji zdejší a tc 

 dle laskavého sdělení všechny ve spodní lavici 1 ). 



Jsou čtyry, z nichž dva značně veliké, a co do kamene jsou tro- 

 jího druhu. Zvláštní laskavostí p. inženýra byly mi darovány. 



Valoun křemencový jest 6 kg 215 g těžký. Na průřezu popisují 

 kontura asi čtvrtinu kruhu; jest tedy jedna strana zaokrouhlena, 



l ) Svrchní lavice uhelná obnáší i s 2 centimetr, propastem 55 cm, pak jd< 

 proplast 6 cm, potom střední lavice 24 cm a konečně po proplastu 9 cw 

 spodní lavice 16 cm. 



