580 



6. Velký pískovcový valoun z Kroučové. 



(Tab. II. Obr. 2.) 



Tento má tvar bochníku podlouhlého ellipsoidického, napřed 

 zúženého, jest tedy vejčitý a při tom zmáčknut zejména na celé za-| 

 kulacené své periferii. ] 



Jak forma tak hmota valounu jest méně obyčejnou : skládá se | 

 jako u předešlého z kaolinického, drobnozrného, v kyselině solné nešu- 

 mícího pískovce kamenouhelného, v němž se i částice světlé slídy 

 vyskytují. Podobný pískovec skládá v karbonu Rakovnickém n. p. 

 Přílepskou skálu aneb Žehrovickou. 



Povrch jest ohlazen a místem pokryt uhlím, až 3 mm silným. 

 I slabá rýha, as 6 cm dlouhá jest na povrchu, pod vrstvičkou uhel- 

 nou, patrná. 



Tento kus jest největší z českých. Délka obnáší 31 cm, šířka 

 24 cm a největší výška 10 cm. 



Kámen jest přeražen, patrně teprv až byl z uhlí vyňat. Dva 

 kousky scházejí. Váží 7 kg 718 g a celý byl původně jistě 8 kg. 



Anglický pískovcový valoun v kamenouhelném jílu u Derbyshiru 

 nalezený, je skoro taky tak dlouhý, ale náleží pevnému, krystalinik 

 ckému pískovci. 



Jak se kusy cizího kamení do kamenného uhlí dostaly, o tom 

 jest několik náhledů. 



1. Mohly býti sem přineseny na kořenech stromů, po hladině 

 tehdejších jezer plovoucích. 



2. Mohly býti sem dopraveny účinkem ledovců, na spůsob blou- 

 divých balvanů. 



3. Bezprostředním proudem vodním a tu jest dvojí případ: 

 a) když se flec uhelná ještě tvořila, 6) když už byla utvořena a tu 

 se mohly do ní dostati puklinami, přesmyky. 



4. Dle Stura přeměněním, překrystallisováním sferosideritů. 

 Poslední náhled se zamítá. I naše valouny měkkého pískovce 



a vrstevnaté břidlice mluví proti němu. Třetí případ asi zřídka se, 

 udal, uváží-li se, že uhlí a jeho lupky, jak toho aspoň v českém 

 karbonu důkazy jsou, ponenáhlu a tiše v močálech a vodách se usa- 

 zovaly. 



Zbývají dva první náhledy a z těch nejrozšířenější jest ten, že 

 otiž valouny dopraveny byly plovoucími stromy na svá nynější místa. 



