Nynější stav otázky oplození vajíčka. 3 



soin u Protozoí, ano právem mohl tak tvrditi po uveřejnění nekri- 

 tické práce R0MPELOVY. *) jenž tvrdil, že u Kentrochona nebaliae 

 mimo hlavního a vedlejšího jádra nalezl ještě „centrosom." Hertwig 

 trvá na svých pochybnostech i přes objev Ishikawy, **) který zjistil 

 centrosom u Noctilucy, i přes údaje Brauerovy***j o objevení centro- 

 somu u Actinosphaerium, připouštěje pouze, že tento centrosom jest 

 vůbec součástí jádra. 



V nejnovější době zjištěno Lauterbornem, že Smithúv nucleolus 

 diatomaceí jest veliký centrosom, o němž dříve již zprávu podal Butschli 

 (Untersuchungen über Bau, Kerntheilung und Bewegung der Diato- 

 meen von Bob. Laüterborx. Leipzig, Engelmann 1896). Zvláště jest 

 to rod Surirella, kde centrosom v buňkách klidných jako veliká ku- 

 lička bez paprsků v cytoplasme leží. Vzroste před dělením a kolem 

 ní vyzařují paprsky, jež trvají po celou dobu až po rozdělení jádra. 

 (Obr. 2. A. C.) Diatomacey jsou jednobuněčné rostliny a příbuzné 

 jednobuněčným prvokům; tudíž požadavek vyslovený mnou r. 1886., 

 že i v jednobuněčných organismech centrosoma přítomno býti musí, 

 objevem Butschli-Iio a Lauterborxa splněn. Ovšem ale v práci po- 

 sléze jmenované zůstal spis můj autorovi neznámým, jakož dotvrzuje 

 udání, že objeviteli centrosomu byli pouze Van Beneden a Boveri, 

 kteří však teprve rok po mně o nálezech svých zprávy podali. 



Zhusta diskutuje se o otázce, zdali centrosoma jest permanentní 

 součástí cytoplasmy, či, zda-li přináleží jádru, odkud teprve před dě- 

 lením do plasmy buněčné vystupuje. V prvém smyslu vykládalo se cen- 

 trosoma vůbec; leč O. Hertwig, který jádru přisoudil vůbec nadvládu 

 nad celou buňkou, proslovil náhled, že centrosomy rovněž jsou pří- 

 vlastky jádra, kamž po rozdělení vstupují a před dělením buňky vy- 

 stupují. Výklad tento, pro nějž Hertwig snesl řadu dokladů, byl ne- 

 dávno značně podepřen pozorováním Brauera, který ve spermatocy- 

 tech škrkavky koňské (Ascaris megalocephala univalens) dokázal pří- 

 tomnost centrosomu v jádrech se nedělících. Odtud dovozoval tento 

 autor, že vůbec centrosomy v jádrech své prvotné sídlo mají, odkudž 

 sekundárně při úpravě buňky k dělení do cytoplasmy vystupují (obr. 1.) 



S výklady jmenovaných autorů nesouhlasí poměry u diatomaceí, 

 speciálně u Surirelly. Zde nade vše jasně a v každém případu mohl 



*) Kentrochona nebaliae etc. zugleich ein Beitrag zur Lehre von der 

 Kerntheilung und dem Centrosoma. Z. f. w. Z. 1894. 



**) Ueber die Kerntheilung bei Noctiluca. Ber. Naturforsch. Gesellsch. Frei- 

 burg i. B. 1894. 



***j Ueber die Encystirung von Actinosphaerium Eichhornii. Z. f. w. Z. 1894. 



1* 



