Nynější stav otázky oplození vajíčka. 5 



Maturation and Fertilization of the egg of Allolobophora foetida. Journ. 

 of Morph. Vol. IX.), Korschelt u Ophryotrocha puerilis (Ueber Kern- 

 theilung, Eireifung u. Befruchtung bei Ophryotrocha. Z. f. w. Z. Bd. 

 66.), Sobotta u myši (Die Befruchtung und Furchung des Eies der 

 Maus. Arch. f. Mikr. Anat. Bd. 45.), hlavně však Wilson a Matthews, 

 Boveri a Hill a nejnověji (1896) R. Hertwig u ježovek. 



Radu těchto autorů uvedl jsem co nejúplněji, abych dovodil, že 

 všickni souhlasí ve výkladu, že jedině sperma přenáší dynamické 

 centrum do vajíčka, v němž při zrání, bývalý zde centrosom úplně za- 

 niká a nahrazuje se centrosomem spermovým. Připomenouti jen 

 dlužno, že sídlo centrosomu v dospělém chámu jest t. zv. krček čili 

 střední čásť vlákna. Sperma vniká „hlavičkou" do vajíčka a vleče za 

 sebou centrosom; pak ale uvnitř žloutku otáčí se jádro chámové 

 o 180° a centrosom obrácen tedy ku středu, kdežto jádro směřuje 

 k periferii vajíčka. Zprávy mé zůstaly téměř nepovšimnuty, ano byly 

 zcela potlačeny známým sdělením Folovým, dle něhož není pouze 

 centrum spermové, nýbrž existuje i centrum vaječné (ovocentrum a 

 spermocentrum), kteréž při spájení jader rovněž se snoubí v pochodu, 

 jejž Fol nazval „quadrille des centres." 



Působení zprávy Folovy a zdánlivá dokonalost methody, s jakou 

 byla práce jeho vykonána, bylo tak rychlé a mocné, že v knihách, 

 jež si vzaly za úkol celý úkon oplození vylíčiti (O. Hertwig, Bergh), 

 brán zřetel pouze ku sdělení Folovu, kdežto údaje jiných autorů i po- 

 kus vyvrátiti názory Folovy docela mlčením opomíjeny. 



Neméně zvláštním jest, že po zprávě Folově v zápětí i Gui- 

 gnard pro Lilium Martagon a Conklin pro Crepidulu, přídožaberního 

 to plže, tedy na předmětech vzdálených od vajíčka ježovek (Fol) 

 kadrilu centrovou dokázati se snažili. Všickni ti autorové považují 

 ženský centrosom za stejnocenný s mužským, jež proběhnuvše jisté 

 dráhy kolem jádra, splývají po páru mužský se ženským v aequatoru 

 jádra rýhovacího. Zajisté neuvážili, jaké složité procesy u dalším 

 působení sil ve vajíčku předpokládá celý pochod „kadrilly" a jak ne- 

 smyslnou jest celá ta komplikace domnělého spájení centrosomu muž- 

 ských a ženských. Nemaje v úmyslu další výtky činiti jmenovaným 

 autorům, připomínám, že roku 1895 skoro současně ukázali Boveri 

 (Ueber das Verhalten der Centrosomen bei der Befruchtung des See- 

 igel-Eies. Verhandl. phys. med. Gesellsch. Würzburg. Bd. XXIX. 1.), 

 jakož i E. B. Wilson a A. Matthews (Maturation, Fertilization and 

 Polarity in the Echinoderm Egg. Journal of Morphology Vol. X. 1.) 

 na vajíčcích ježovek, tedy na objektech, s nimiž i Fol pracoval, že 



