6 



II. F. Vejdovský: 



pozorování tohoto autora jsou nesprávná a celý výklad jeho o ka- 

 drille jest bludným. Přiložené obrazy v pojednání amerických 

 badatelů a slovný výklad celého procesu dosvědčují, že oplození va- 

 jíčka ježovek jest v podstatě totéž, jako u Rhynchelmis. 



Možno tedy právem předpokládati, že z těchže příčin neosvědčí 

 se ani kadrilla center v zárodečném vaku lilie (Guignard) ani v oplo- 

 zeném vajíčku Crepiduly (Conklin). V posledním případě tím spíše, 

 že nejnovější autorové, kteří zkoumali oplození měkkýše Physa fon- 

 tinalis, totiž Kostanecki a Wierzejski *) netoliko ničeho neshledali, co 

 by upomínalo na nějakou kadrillu, nýbrž prohlašují přímo, že ani je- 

 diný obraz Conklinův nestačí k oprávnění tohoto výkladu. 



Nejnověji mluví však také R. Hertwig o ovocentrech (Ueber die 

 Entwicklung des unbefruchteten Seeigeleies. Separatabdruck aus: 

 Festschrift für Carl Gegenbauer. Leipzig. 1896 .). Ve spisu tomto pro- 

 vedl autor důkaz, že vajíčko ježovek i neoplozené, má schopnost, byť 

 i nepatrnou, dělení. Shledal, že v těchto vajíčcích během podivuhod- 

 ných proměn, vyvolaných působením hlavně strychninu, objevují se 



*úa' 



Obraz 2. Jádra rozsivky Surirélla calcarata Pfitzer A. Jádro v klidu c centrosom 

 (centrosfera Strasburger). B. Prvé vystoupení centrálního vřeténka csp. O. Zvět- 

 šení vřeténka csp. 



tělíska podobná, ano shodná s centrosomy spermat, zvláště že vyvo- 

 lávají paprsčitost cytoplasmy. Zove je tudíž „ovocentra." Leč nutno 

 připomenouti, že nelze je stotožňovati s „ovocentrem" Folovým, ne- 

 boť Hertwig mluví o neoplozeném vajíčku, v němž řadu zvláštních 

 změn vyvolal působením strychninu. 



*) W. Kostanecki und A. Wierzejski, Ueber das Verhalten der sogen, achro- 

 matischen Substanzen im befruchteten Ei. Archiv f. Mikr. Anat. Bd. 47. 1896. 



