Nynější stav otázky oplození vajíčka. 7 



Zůstává tedy i nadále v platnosti věta: Centrosoma ženské po 

 vypuzení pólových buněk zaniká, a nahrazuje se centrosomem, jež 

 spermatem do vajíčka vniká a stává se dynamickým elementem pro 

 dělení vajíčka i všech následujících buněk. 



Vřeténko. 



Při dělení buňky nepřímém, čili karyokinesi (též mitose) hraje 

 velikou úlohu vedle centrosomu vřeténko, o jehož původu dosud jsou 

 spory. V letech sedmdesátých věnována největší pozornost osudům 

 chromatických elementů jádra, méně pak vřeténku. Teprve v nové 

 době dbáno více otázky, jaký jest původ tohoto ? V této příčině měli 

 jedni (Bütschli) za to, že vřeténko vzniká z jádra, jiní, zvláště v rost- 

 linných buňkách (Strasburger) tvrdili, že cytoplasma vniknuvši do 

 jádra, účastní se tvoření vřeténka, třetí posléze určují vřeténko sou- 

 časně i z hmoty jaderné i buněčné. (V nejnovější době tvrdí Stras- 

 burger, že původ vřeténka hledati dlužno v nucleolech jádra!) 



U mnohých buněk nemožno pochybovati, že vřeténko vzniklo 

 v cytoplasme ; totiž v případech, kde vřeténko již jest vyvinuto a vzdá- 

 leno od jádra, jež dosud neupravilo hmotu svou k dělení. Tak jest 

 to na př. ve spermatocytech mloka. Podobně zjistil Ishikava i u Noc- 

 tiluky. 



Taktéž u Surirelly poznal Lauterborn, že zde již založeno vře- 

 ténko, jejž zove po příkladu Hermannově „Centralspindel" — velice 

 záhy, v době, kdy má jádro strukturu klidné buňky. Leč vznik a zrůz- 

 nění vřeténka diatomaceí jest velice zvláštní. Máť svůj původ v centro- 

 somu, v jehož bezprostředním sousedství se jeví jakožto malá, velmi bledá 

 kulička. Lauterborn má tudíž za to, že se centrosom rozpadá v čásť 

 chromatickou, kteráž jest centrem pro vyzařující paprsky protoplasmy 

 a čásť achromatickou, která se ve spůsobu bledé kuličky od centro- 

 somu odštěpí, roste (obr. 2. B. C. csp.) a dává původ vřeténku. 

 Lauterborn sledoval veškeré poměry tvaru této bledé kuličky v ne- 

 přetržité řadě až do vývoje hotového vřeténka, takže o původu jeho 

 z kulichy mimo jádro ležící nemůže býti pochybnosti. Vřeténko to má 

 zvláštní snůpkovitý tvar (obr. 3. 4. csp). 



Podobný extranuclearný vznik, ponenáhlý růst a vztahy k cen- 

 trosomu jako u diatomaceí má i „centrální vřeténko," jež 1891. ve 

 spermatocytech mloka popsal Hermann (Beitrag zur Lehre von der 

 Entstehung der karyokinetischen Spindel. Archiv für mikrosk. Ana- 



