8 II. F. Vejdovský: 



tomie 1891. Bd. 37.) Vlákna jeho jdou od pólu k pólu. Ovšem ale 

 jest značný rozdíl v genesi obou těchto vřetének; u ml ok a rozdělí se 

 prvotný centrosom ve 2 stejné a stejně upravené poloviny, jež od po- 

 čátku jsou vlákny spojené. U diatomaceí, jak víme, vznikají 2 nestej- 

 norodé poloviny, z nichž jedna podržuje povahu centrosomu, druhá 

 stává se vřeténkem, na jehož pólech při definitivním vývoji vznikají 

 nové sekundární centrosomy, původní pak centrosom zachází. To jest 

 dosud ojedinělý případ, kde z vřeténka vznikají nové centrosomy a ne- 

 třeba zvláště vytknouti, že pozorování nová jsou v této příčině nutná, 

 ač možno ukázati na analogon, které jsem při oplození vajíček Rhyn- 

 chelmis vyložil. 



Spermatem přichází do vajíčka veliká hyaliní koule, jež odpo- 

 vídá centrosomu vajíčka ježovek (srovnej : Wilson a Mathews, Bo- 

 veri a Hertwig), lišíc se pouze svými ohromnými rozměry a vniter- 

 nou strukturou. Prvojádro samčí, prvotně na periferii této koule čili 

 periplastu ležící, vniká později do nitra koule, jemnými vlákénky 

 plasmatickými na stěnách její zavěšeno, a vzrostouc zde, prodlouží 

 se vřeténkovitě, aniž by se dělilo. Z vniterné koule však utvoří se 

 centrální vřeténko, na jehož pólech teprve sekundárně vznikají nová 

 tělíska, jež odpovídají druhotným centrosomûm Surirelly. 



Ani u ježovek, ani u axolotla a u všech ostatních vajíček, jichž 

 oplození bylo podrobně sledováno, nic analogického jako u Rhynchel- 

 mis sledováno nebylo; odtud to, že dosud procesům oplození Rhyn- 

 chelmis, jak je podávám, dosud málo pozornosti věnováno a nečiněno 

 pokusů srovnati je s jinými daty. Lauterborn také neuvádí tuto mou 

 práci, jinak by byl zajisté neukazoval na osamocení případu u Diato- 

 maceí, kde vřeténko vzniká tak zvláštním spůsobem. 



Ze prvojádro mužské u Rhynchelinis vniká do budoucího cen- 

 trálného vřeténka, má příčinu v ohromném rozvoji tohoto posledního, 

 a v malých rozměrech prvojádra. Naproti tomu převládá velikost 

 jádra u diatomaceí a v buňkách mloka, kdežto vřeténko je nepo- 

 měrně nepatrné, tudíž naopak vniká toto do jádra, vlastně mezi chro- 

 mosomy. 



Onu velikou kouli ve vajíčkách Rhynchelmis nazval jsem peri- 

 plast, kteréžto jméno odpadá proto, že krátce před tím užito jeho v ji- 

 ném významu (Blochmann). V tomto centrosomu tedy vzniká centrálně 

 nové tělísko, nazvané ode mne „periplast dceřinný," tudíž centrosom 

 dceřinný. V prvých 2 blastomerech rýhujícího se vajíčka rozdělí se 

 opět tento dceřinný centrosom ve 2 poloviny, jež záhy se rozstupují, 



