Nynější stav otázky oplození vajíčka. 



9 



spojeny jsouce vlákénky vřeténka. Prvotný, matečný centrosoin zaniká 

 a jeho místo zaujímá vřeténko s novými dvěmi centrosomy polárnými. 

 Podobně zdá se, že vznikají nová vřeténka i na vajíčkách Physy, 

 soudě dle vyobrazení Kostaneckého a Wiebzejského (Archiv f. mikr- 

 Anatomie 1896. Taf. XX. Fig. 37.). Taktéž Griffin (Transact. N.-Y. 

 Academy of Sciences 1896) líčí u Thalassemy vznik nových vřetének 

 z centrosomů matečných, jež leží ve velikých „centrosferách" to jest 

 „attrakčních koulích" van Benedenových. Dle Griffina stěhují se 

 rozdělené centrosomy na povrch centrosfer a utvoří teprve zde vře- 

 ténko, kdežto u Rhynchelmis děje se tak uvnitř koule. Musím však 

 poznamenati, že ono stěhování centrosomů jest z obrazů Griffinových 

 málo přesvědčivé. 



Obr. 3. Jádro Surirelly ve stadiu řídkého klubíčka, změna tvaru vřeténka csp. 



Dle poměrů vřetének dříve známých musíme rozeznávati vře- 

 ténko vniterné č. centrálně a vřeténko zevní, obyčejně soudečkovité, 

 jehož vlákna jako plášť objímají vřeténko centrálně s chromatickými 

 pentlicemi. Tyto obě vřeténka zjistil Lauterborn u některých diato- 

 maceí, jako Nitsckia, Pleurosigma atd. Avšak u Surirelly jest pouze 

 centrální vřeténko vyvinuto, kolem něhož se chromosomy k tvoření 

 „matečné hvězdice" skupí. Zevní vřeténko schází zde vůbec, z čehož 

 jde na jevo, že pro dělení za stěhování se dceřinných chromosomů 

 k pólům není tohoto zevního vřeténka zapotřebí. Někde mohou býti 



