IV. 



Příspěvek k poznání nefometrických poměrů zemí 

 hercynsko-sudetských. 



Podává Dr. Jos. Frejlach v Chrudimi. 



S 3 liťhogr. tabulkami. 



(Předloženo dne 15. ledna 1897.) 



Nefometrické poměry zemí hercynsko-sudetských, t. Čech, Moravy 

 a Slezska Opavského jsou velmi jednolité. Neníť ve všem tomto rozsáhlém 

 území, zabírajícím asi osminu plochy mocnářství rakousko-uherského, 

 pronikavějších růzností, jež by zřejmě ukazovaly na příčinnou spo- 

 jitost s variacemi šířky neb délky geografické. Z práce této vysvitne, 

 že země hercynsko-sudetské mají tytéž poměry jako ku př. Severní Ně- 

 mecko (Hamburg), Rusko (Petrohrad) neb i Švédsko (Upsala) — země ty 

 náležejí bezpodmínečně k typu severo- a středoevropskému. Přece 

 však variace fysikálně geografické a to především morfologické nejsou 

 tu bez patrného vlivu. Na svazích horských, v pohoří a vůbec v území 

 určitěji dislokovaném jest pravděpodobnost stupňů lomených nepo- 

 měrně značnější (následkem živějšího proudění vzduchu ve smyslu 

 vertikámérn) než v území rovinném, v němž zase naopak pravděpo- 

 dobnost stupňů extremních, zvláště S , jest větší než v pohoří. Rela- 

 tivně teplé proudy, vanoucí ve spodních vrstvách atmosférických, 

 narážejíce na svahy horské bývají nuceny vystupovati po nich do výše, 

 následkem čehož se vodní pára, v nich obsažená, zhuštuje v útvary 

 oblačné. Pro značnou pravděpodobnost stupňů lomených poměry horské 

 se blíží poměrům oceánským (jmenovitě Jihlava a Bernartice ve 

 Slezsku) ; naproti tomu stanice ležící v rovině jeví pro značnou pravdě- 

 podobnost stupňů extremních ráz kontinentálně zimní (zvláště Přerov 

 a Písek). 



Tř. mathematicko-přírodovědecká. 1897. 1 



