6 IX. Čeněk Zahálka: 



Slepence v části Poohří mezi Přestavlky a Budyní popsali jsme 

 již. 4 ) U Přestavlk byly velmi pevné pro jich železitý tmel a obsaho- 

 valy různé horniny prahor. Dále k Budyni, ku př. u Vrbky, byly 

 oblázky slepence téměř jen z křemene složené, tmel jejich byl více 

 písčitý. V Perucké vysočině, kde slepence menší jsou mocnosti, složeny 

 jsou téměř ze samého křemene. U Peruce jen jediný oblázek ruly 

 jsem nalezl. Oblázky zřídka dosahují velikosti pěstě. Stmeleny jsou 

 pískem. Tento bývá vodnatým kysličníkem železitým zbarven žlutě, 

 rezavě neb rudě. Zřídka jest mezi zrnky písku tolik onoho kysličníka 

 že by tu tvořil i tmel železitý. Proto není slepenec pevným a blíže 

 povrchu se snadno rozpadává v jednotlivé oblázky a písek. Často se 

 slepenec vy klíní a vrstva jeho hrubozrnným pískovcem se nahrazuje. 

 V podobných poměrech vyskytuje se též v Pochvalovském důlu 

 u Brdloh a až na malé výminky i v Podlesí až k Tuchořicům. 

 Slepence vyskytují se skorém výhradné v nejspodnější části pásma I. 

 v souvrství a. 



Pískovce jsou rozmanitého druhu. Co do tvaru převládají kvá- 

 drové pískovce, které ve velkých kvádrech často z povrchu příkrých 

 strání vyčnívají a obyčejně lesem zarostlé jsou. V některé poloze bý- 

 vají též na povrchu důlkovité, ku př. v Oldřichově rokli, v Peruckém 

 důlu (v Macáku), jako jsme to shledali na pískovcích pásma VIII. 

 a 1X6. v Polomených Horách. 



Podle složiva nerostného jsou si všecky pískovce podobny. Cho- 

 vají všecky: křemen, kaolin a muskovit. Křemen tvoří hlavní součást. 

 Jsou-li dutinky mezi zrnky křemene kaolinem zcela vyplněné, je pí- 

 skovec pevnější; je-li kaolin vyloužen. pak se pískovec snadno drobí. 

 Barva kaolinu má také vliv na barvu pískovce. Dle toho je-li bílý 

 neb žlutý jest i pískovec bílý neb žlutý. Ve hrubších pískovcích bývá 

 muskovitu méně, více je zastoupen v pískovcích jemnozrnných, hojný 

 jest v deskovitých pískovcích, zvláště na jeho ložích. Vyskytuje -li se 

 v pískovci jemnozrnném větší množství kaolinu a slídy, stává se pí- 

 skovec tenkolupenným a podobá se lupkům (Oldřichova rokle Ib. 3 ). 

 Také je pískovec tenkolupenným, střídá-li se často s jemnými vrstvi- 

 čkami lupku (Strádonice). V nejvyšší poloze pásma I. bývají někdy 

 placičky jílu bílého až šedého (Oldřichova rokle, Pochvalovský důl 

 u Brdloh). Svým tvarem ukazují na to, že se déle ve vodě povalovaly 

 než-li se usadily. Prach uhelný (mour), zvláště ale drobty uhelné 



Pásmo I. v okolí Řipu, str. 2. 



