Pásmo I. — Perücke křídového útvaru v Poohří. 7 



(zuhelnělé to úlomky větévek a listů) bývají v pískovcích častým 

 zjevem. Někdy jsou drobty uhelné ve větších skupinách nahromaděny. 



Podle velikosti zrn křemenných lze rozeznati pískovce velmi 

 hrubozrnné od hrubozrnných, drobnozrnných a jemnozrnných. První 

 dva druhy hlavně na souvrství a a b jsou omezeny. Pískovec drobno- 

 zrnný bývá obyčejně v souvrství b a d, jemnozrnné převládají v sou- 

 vrství d. Poslední se nejvíce vyhledávají ku stavebním účelům pro 

 jich snadné spracování, trvanlivost a úhlednost. 



V Bitínské stráni, 1 km JZ. od Slavětína jest pískovec souvrství 

 d3 (Profil 21.) zbarven červeně jako cihla. Bezpochyby vodním 

 tokem, který sem z oboru permského útvaru přicházel. Podobný zjev 

 shledáme v pásmu III. 



Lupky tvoří dosti mocný oddíl pásma I. v souvrství c. Jsou 

 šedé, místy černé, zřídka žluté. Obsahují někdy tenkou vrstvičku 

 aneb hnízdo černého uhlí. Mocnost uhlí zřídka přesahuje 1 cm. 

 V černém lupku bývá uhelnatá hmota v podobě mouru a v zuhelnělých 

 listech a větévkách. Lupek takový pálen jsa doutná ale plamenu ne- 

 vydá (Strádonice). Lupky vůbec zvláště ale černé daly všude na svých 

 výchozech, aneb když dostiženy byly ve studnách, podnět ku marnému 

 kutění po uhlí; tak v okolí Přestavlk, Mšena, Poplz, Brníkova, Strá- 

 donic, v Peruci, u Dřivčic, Lipence a j. a j. Vzdor zkušeností na- 

 bytých dolováním, vyhledává se uhlí v pásmu tom až do dnešního 

 dne marně (Nižebohy, Přestavlky). Muscovit, zvláště na ložích, je 

 obyčejným nerostem v lupkách. Lupky mají vlastnost vodu nadržovati. 



Geotektonika pásma I. 



O geotektonických poměrech útvaru křídového v Poohří vůbec 

 pojednáme sice v samostatném článku; avšak pásmo I. má pro svůj 

 sladko vodní původ také některé zvláštnosti, pročež se o některých 

 již nyní zmíníme. 



Celkový sklon pásma I. není všude stejný. Četné dislokace 

 způsobily nestejnost ve sklonu jeho vrstev. Mezi Peruci, Vranou 

 a Poplzy jest sklon temene pásma I. ku VSV. a obnáší asi l j 2 ° (směr 

 vrstev od SSZ. ku JJV.). Mezi Panenskou Týnicí, Vrbnem a Dybří 

 míří sklon temene pásma I. skorém ku V. a jest menší než-li Y2 

 (směr vrstev skorém od J. ku S.). Na Bitínském tarasu, mezi Bitinou, 

 Bitínským lesem a Pohodnicí u Dřivčic, jeví se sklon temene pásma I. 

 ku VJV. a obnáší do 7 4 ° (směr vrstev od JJZ. ku SSV.). V nej- 

 východnější části Bitínského tarasu, totiž mezi Bitínským lesem a Pe- 



