8 



IX. Čeněk Zahálka: 



ruckýni dûlem (od Cukrovaru k Cihelně u Strádonic) jest sklon témě 

 pásma I. S V. Zde jest největší, blízký 1° (směr vrstev od JV. ku SZ.). 

 Ačkoliv se zdají býti sklony uvedené nepatrný, tak že se na 

 výchozech jejich a v lomech ani okem postřehnouti ani kompasem 

 měřiti nedají, předce při větších vzdálenostech jeví se rozdíly ve 

 výškách vrstev značné. Tak je ku př. vzdálenost temene pásma I. 

 u myslivny v Peru ci od téhož temene při silnici od Poplz ku Brníkovu 

 8 km a temeno pásma I. klesá tu od 305"6 m n. m. ku 237 m n. m. 

 to jest o 68'6 mak tomu třeba podotknouti ještě, že v onom směru 

 nejde sklon nýbrž jen vedlejší spád (který je menší sklonu). Od sil- 

 nice v Bitínském lese do Peruckého důlu (blízko nad Cihelnou u Strá- 

 donic) jest asi 3 Jem a tu spadá témě pásma I. od 287 m n. m. ku 

 235 m n. m. to jest o 52 m ač v tom směru také nejde sklon nýbrž 

 vedlejší spád (ale blízký sklonu). 



\IM 



Kdybychom měřili sklon vrstev kompasem na výchozech pískovců, 

 zvláště v lomech, shledáváme mnohdy sklon v každém místě jiný již 

 ve vzdálenosti několika metrů bud ve směru horizontálném bud ver- 

 tikálném. Příčinou toho jest nepravidelnost v uložení vrstev. 



Máme-li příležitost vrstvu nějakou ve směru horizontálném sto- 

 povati, tu často vidíme, že se nějaká vrstva slepence čím dále tím 

 více zužuje až se vytratí (vyklíní), a na místě jí nastupuje vrstva 

 hrubozrnného pískovce, která zase čím dále tím více se rozšiřuje na 

 útraty vrstvy slepencové až ji úplně nahradí. Takový úkaz je častý 

 při vrstvách souvrství a. Podobný vyobrazujeme u vrstvy 4 souvrství b. 

 (Obr. 1.) v pravé stráni Oldřichovy rokle ve stěně pískovcové blíže 



