Pásmo I. — Perücke křídového útvaru v Poohří. 



9 



mostu při silnici. Spodní vrstvy hrubozrnného pískovce zdají se býti 

 rovnoběžné, však nejsou; spád jejich ve stěně obnáší místy 15°, místy 

 až 25°. Sklon jejich, ovšem sklon místní, obnáší 35° ku 8 V. Obrazec 

 znázorňuje, kterak se vrstvy ku SZ. náhle končí a na jich místo 

 vrstvy velmi hrubozrnného pískovce nastupují. Uložení posledních 

 jest velmi nepravidelné. (Plně vytažené čáry na obrazci značí: lože, 

 trhliny a rozsedli.ry.) 



Také vrstvy lupků souvrství c často se vyklíní a jich horizont 

 zaujmou pak pískovce; však v nevelké vzdálenosti opět se objeví 

 bud v témž horizontu, bud výše neb níže. Obraz 2. znázorňuje nám 

 takový příklad v lomu pískovcovém JV. od Peruce v pravé lesnaté 

 stráni Peruckého důlu (silné čáry na obrazci značí lupek, ostatní 

 vrstvy náleží kvádrovému pískovci drobnozrnnému zažloutlému, jenž 

 tu byl druhdy jako dobrý kámen stavební dobýván). 



CoJ 



Zajímavé jest uložení pískovce kvádrového v lupku u Lipence 

 v souvrství c, jež vyobrazeno jest na obrazci 11. Drobnozrnný pískovec 

 tento vniká jako klín do vrstvy lupkové, která je dole pod pískovcem 

 černá, nahoře nad pískovcem šedá. (K tomu poznamenáváme, že 

 obraz souvrství c na profilu tom nejde jak tam znázorněno od J. k S., 

 nýbrž od Z. k V.) 



Gočkovité uložení lupku v pískovci zvláště je viděti u vrstvy 5. 

 souvrství b u Strádonic (obr. 6.). Plno malých čoků mourovitého 

 černého lupku vloženo tam do hrubozrnného pískovce, jenž má moc- 

 nost 2'5 m. 



Zvlnění vrstev bývá u pískovců řidší. Mírně zvlněné nalézáme 

 na příklad vrstvy v souvrství d2 v lomu u myslivny v Peruci (odtud 

 přeneseno též na obr. 7.). Lože jejich pokrývají obyčejně tenké 

 vrstvičky lupku (jílu). Velmi zvlněné jsou tytéž nejvyšší pískovce 

 souvrství d na úpatí levé stráně Peruckého důlu pod Novou Dybří, 



