Pásmo I. — Perücke křídového útvaru v Poohří. ]_]_ 



východně od Poplz při silnici do Brníkova je 25° k SSZ. ; však cel- 

 kový sklon v oné krajině jest asi l /. 2 ° ku VSV. Jiný příklad: v Bi- 

 tínském lese při silnici do Peruce je sklon vrstev Id 2 — 4 (obr. 4.) 

 bud! vodorovný aneb 20° místy 30° k Z.; v Bitínské stráni JZ. od 

 Slavětína má témě pásma I. sklon 30° k SZ. ; však celkový sklon 

 v oné krajině je as '/é k VJV. 



Hlavní rozsedliny prostupující celé pásmo I. jdou v levé stráni 

 Peruckého důlu při cestě nad Pohodnicí mezi Dřivčicemi a Dybří od 

 SV. k JZ. (měřeno u 3 rozsedlin), druhé od SZ. k JV. (měřeno u 1 

 rozsedliny). Též v lomu západně od Pohodnice shledán směr u 3 roz- 

 sedlin od SZ. ku JV. — V pravé stráni Oldřichovy rokle jdou jedny 

 rozsedliny od SV. k JZ. (měřeno u 10 rozsedlin), druhé od SZ. k JV. 

 (měř. u 5 rozs.). Jen u jedné shledán směr od SSZ. k JJV. Také 

 v levé stráni této rokle pod Zámkem a pivovarem v Peruci tytéž 

 směry od SV. k JZ. a od SZ. k JV. se opakovaly. — V pravé stráni 

 Peruckého důlu proti cihelně u Strádonic bylo velmi mnoho a blízko 

 sebe rozsedlin směru od SV. k JZ. Četně byly též zastoupeny roz- 

 sedliny směru od SZ. k JV. Tyto nebyly však svislé, nýbrž měly 

 sklon 70° k JZ. 



Jmenované rozsedliny, pokud byly přístupny, jsou z pravidla 

 svislé a rovné. U Strádonic pozorovali jsme též v pískovcích It 1, že 

 jsou rozsedliny mírné zkřivené. Prostupujíce vrstvy pískovců, vytínají 

 spolu s lóžemi kvádry v podobě pravoúhlých rovnoběžnostěnů. Ná- 

 padno je zajisté, že se všude objevují rozsedliny dvou soustav: od 

 SV. ku JZ. a od SZ. ku JV. Na jiném místě shledáme, že tyto směry 

 rozsedlin souhlasí se směrem okolních čar dislokačních. 



vrstvách pásma I. 



Na úpatí Řipské vysočiny, v pravé stráni Ohareckého údolí 

 mezi Přestavlky a Vrbkou lze v pásmu I. čtyři souvrství rozeznati. 

 Znamenali jsme je zdola nahoru: 1, 2, 3, 4. Při dalším studiu pásma I. 

 v Poohří od Budyně až k Lipenci u Postoloprt shledáváme, že tato 

 čtyři souvrství pokračují dále a že tudíž rozdělení pásma I. na čtyři 

 souvrství i zde je možné. Na místě číslicemi 1, 2, 3, 4 hodí se nám 

 lépe označiti souvrství písmenami a, b, c, d. 



Souvrství a (dříve 1.), nejstarší a nejhlubší, které mělo u Pře- 

 stavlk velmi hrubé slepence železité s rozmanitými horninami prahor, 

 stávají se dále ku Vrbce méně hrubými a železitými a jejich oblázky 



