O vláknitých hmotách křemenných. 7 



nižší nežli balsam kanadský a nedají v konverg. světle polarisovaném 

 žádného obrazu osního. Délka jejich jest opt. -|— Taková vlákna bý- 

 vají přimísena i opálu na krajích jeho partií, podobně jako ve pří- 

 padě e), i soudím dle celého seskupení, že zde lussatit vzniká 

 také přeměnou opálu. 



Analysou 0879 g hmoty co možná nejčistší a ve prášku při 

 105° C vysušené nalezl jsem 



ztrátu žíháním 2*62% 



Si0 2 90-64% (kontrol, zahřív. se FH), 



ostatek činí MgO, FeO a stopa AL 2 3 . 



Jest to tudíž hmota křemenná. 



Podobný delší lussatit vyskytuje se i u Slatiny, jenže ponejvíce 

 se serpentinem smíšen. Pro tři bílé kousky lussatitem bohaté od 

 Slatiny nalezl jsem hustotu 2*067 pomocí tekutiny Thouletovy. Žádný 

 z podobných kousků ani zde nešuměl ani se studenou ani s horkou 

 HCl. Jestli přimíseno značnější množství hmoty serpentinové nebo 

 chloritové, kusy nabývají barvy modravě zelené se vzhledem úplně 

 matným. Dvoj lom serpentinu jest arci značně vyšší nežli dvojlom 

 ussatitu. 



g) Játrové hnedý opál od Slatiny. 



Vyskytuje se v serpentinu, má lom ploše lasturovitý, lesk polo- 

 mastný. U dvou exemplářů makroskopicky homogenních, barvy temně 

 játrové určil jsem hustotu souhlasně na 2*145. 



Mikroskopem se pozná, že vzorky takové mají sloh buněčnatý 

 po pletivu serpentinovém, jehož rozkladem vznikly, a že hnědé zbar- 

 vení celého kusu pochází od přimísených tmavohnědých zrnek že- 

 lezných rud. 



Opál tento jest opět hmotou amorfní, mezi skříženými nikoly 

 úplně temnou. V nečetných dutinkách mívá přimíseno něco zrnek 

 křemene. Další proměnou rudy železné bývají vyluhovány a zbývá 

 hmota bělavá až bílá, ve které opál mění se na chalcedon zdánlivě 

 velmi jemnozrnný, ale při silném zvětšení pozná se, že zdánlivá zrnka 

 zhášejí undulosně a jsou vlastně skupiny vláken chalcedonových 

 délky opt. — . 



