2 XXI. Jindřich Lad. Barvíř: 



částečně i v rozvětraném porfyru. Břidlice obsahují místem něco 

 pyritu, jenž činívá někde i slabé žilky na puklinách a vyplňuje malé 

 dutiny, i není vyloučeno, že místem i stopa zlata může se vy- 

 skytnouti ve zvětralém kamení, ale, jak také již jiní seznali, na 

 nějaký podnik nelze tu pomýšleti. Zvětráním nabývají železem bohatší 

 vrstvy břidlic barvy Červenavé nebo rezové. 



Severně od Prahy až do této krajiny není nikde stopy po ně- 

 jakém ryžovisku. 



Na jih od Prahy hledal jsem zbytky někdejších ryží u potoka 

 Břežanského nad Závistí, od nichžto by tuším mohlo pocházeti 

 i jméno vsi Zlatníky za Břežany, jmenované poprvé r. 1314, dříve 

 nežli náleželo zlatnickému pořádku Pražskému,*) a sice tím spůsobem, 

 že snad někteří obyvatelé této vsi někdy před rokem 1314 na oněch 

 ryžích pracovali. Ale po těch ryžích nezachovalo se již ani stopy. 

 Že však vrch Hradiště celý jest prostoupen žilami zelenokamu dia- 

 basu podobného, jež údolím potoka Břežanského jsou proraženy, 

 není nemožno, že hlavní část zlata oněch ryží pocházela z diabasovité 

 horniny. A opravdu nalezl jsem na temeni západní části Hradiště 

 proti Záběhlicům, v diabasovité hornině starou kopaninu, třeba málo 

 rozlehlou, ježto by tuším mohla býti kopaninou po povrchních, snad 

 i zlatonosných křemenných žilkách. 



Poblíže vsi Psár severně (od Dolních Jirčan západně) vyhledal 

 jsem kopaninu na mapách ve měřítku 1 : 25000 kreslených zvanou 

 „v coukách", a připadající do pokračování pruhu zlatonosných hornin 

 Jílovských, ale nejsou zde již horniny Jílovského pruhu, nýbrž 

 břidlice Příbramské a sotva byl tu kdy učiněn nanejvýše pokus 

 hledati zlato. 



Jižněji u Měchenic sev. od Davle jsou dosud nepovšímnuté 

 zbytky povrchní zlatokopní práce nahoře ve stráni, hlavně nad se- 

 verním krajem vesnice. Možná, že zlatonosnosť místa toho pocházela 

 z rozvětraného porfyru, jehož žíla něco jižněji dá se sledovati. 



Nad Štěchovici byly u Vltavy doposud známy v literatuře 

 toliko zbytky ryží západně od Štěchovic v nejbližším sousedství tam- 

 ních kutacích prací. Dodávám, že také v kolenovitém ohybu Vltavy 

 JZ od Třepšína na levém břehu řeky při úpatí skalin ještě loni 

 spatřil jsem sporé zbytky zlatokopné práce, snad na materiálu, 

 z nedaleká od jihovýchodu pocházejícím. Dále byl Pošepnému znám 



*) Sommer: Böhmen, Kauř. Kreis, 1844, pag. 156, 158. 



