O zlatokopnýeh pracech u Vltavy. 5 



nový doklad správnosti stanoviska petrograficko-geologického, se kte- 

 rého snažím se luštiti spůsob výskytu a původ zlata na některých 

 místech v Čechách. Pokud jsem dosud zde shlédl, horniny tyto opět 

 nemají křemenných žil v sobe na holých svislých stěnách, ani neosa- 

 zují tu zlata zvětravše, nýbrž všecky zvětraniny spláchnou se brzo 

 pryč. Ale na povlovném svahu a uvnitř hornin samých mohly se tuším, 

 tvořiti ledakdes žilky křemenné v puklinách, do nichžto skoncentro- 

 valo se zlato z nejbližšího okolí, a mimo to produkty zvětrání vůbec 

 mohly spíše na stráni takové zůstávati, a zejména zlato z rozvětranin 

 vyloučené usazovalo se zde 



K tomu dovoluji si ještě částečně znovu podotknouti, že ma- 

 teriál zlatonosných kopanin ad 1, 2, 3, 4 a pak veliké ry- 

 žovnické kopaniny nad Vobosem proti proudu Vltavy na pravém 

 břehu (asi jižně od Celina) nepochází z daleka, nýbrž vždy z nej- 

 bližšího okolí, což pokládám za důležitý výsledek svého zkoumání, 

 a úsudek ten platiti může i o mnohých ryžoviskách našich vůbec, 

 jak zmínil jsem se již podobně v loňském pojednání svém v tomto 

 Věstníku. 



Do okrsku míst ad 2. jmenovaných míří tedy zlatonosné hor- 

 niny Jílovského okolí. Jest tu získán bod, k němuž pomocí mapy 

 bude lze při zkoumání snadno se dostati, kdežto jinak jest ve kra- 

 jině roklinaté a kopcovité, a svrchem pak ponejvíce hlínou pokryté 

 orientace velmi obtížná. Zároveň jest tu podán nezvratný důkaz 

 o zlatonosnosti pruhu toho i v těchto končinách. Studium poměrů 

 zdejších přispěje také podstatně ku vysvětlení poměrů Jílovských. 



Jak dále odtud pokračují zlatonosné horniny k Vobosu, nemohl 

 jsem dosud vyšetřiti; možná však, že pokračují nejprve do okolí 

 Živohouště, a odtud schodovitě tlačeny jsou žulou postupně až ku 

 Vobosu, za nímžto míří kyzonosné vrstvy jejich právě do znamenité 

 zlatonosné kopaniny tamnější svrchu již řečené. Pozoruhodno jest, že 

 ve příkrých stráních z hornin těchto složených nevyskytují se ani 

 tu žádné zřetelně zlatonosné žíly, a kopanina zlatonosná sama že jest 

 založena v rozvětranině hornin těch na povlovném svahu. Dodá- 

 vám jen ještě, že JV od Vobosu v SZ svahu kopce Drbákova nalezl 

 jsem i horninu velmi tuhému „zelenokamu" ze Studeného (u Jílového) 

 analogickou. 



Ad 3. U Královské jest dvojí kopanina po zlatě: jedna při 

 východním konci osady, pokračující odtud na JJZ, jejížto materiál 

 pochází snad hlavní Částí s výšiny na východ vedle jdoucí, — a druhá 

 kopanina jest na západním konci osady, tu pak jde značná kopanina 



