6 XXI. Jindřich Lad. Bai vir: O zlatokopných pracech u Vltavy. 



hlavně po zvětralém zbřidličnatěném křenienitém porfyru a kopáno 

 jest až do pevné horniny samé. Břidličnatění porfyru tohoto má opět 

 směr SSV-JJZ (od S 21° ku V, od J 2L° k Z}. Doleji k Vltavě šíří 

 se kopanina ta po zvětralém povrchu porfyrovém a po nánosu zvě- 

 traných hornin nejbližšího okolí zdejšího. Na severní straně Krá- 

 lovské jest sice také povlovný svah, ale není tu žádných zbytků práce 

 zlatokopné, zajisté tu málo co nalezli nebo nic. I jest toto poslední 

 faktum dalším dokladem pro úsudek, že zlato kopanin nejspíše právě 

 z nejbližšího okolí může pocházeti. Snad pak také Královská byla 

 kdysi založena od zlatokopů a sice dle názvu asi od zlatokopů Čechů 

 za panování některého českého krále nejspíše před 15. stoletím. 



Ad 4. Za Královskou proti toku Vltavy nemáme u řeky žádných 

 sledů zlatonosných kopanin, i zdá se, že zlatonosné horniny pokračují 

 za pravým břehem Vltavským. Až teprve na SV svahu Kočičího 

 vrchu při potůčku jsou zbytky zlatokopné práce, částečně již pří- 

 valy mnoho rozbrázděné. V Zivohoušti pak samé jest pod kostelem 

 příkrá stráň na levém břehu Vltavy, ve které vyčnívají břidličnaté 

 kyzonosné vrstvy beze všech žil a beze všech makroskopických sledů 

 zlata — a na protějším břehu na pokračování těchže vrstev jest 

 povlovnější svah, a na něm kopanina po zlatě, patrně v roz- 

 větraných těchtýž horninách zdělaná ! Směr vrstev jest SSV-JJZ : od 

 S 16°. .21° ku V, od J 16°.. 21° ku Z, úklon příkrý na JV. 



Ad 5. Na str. 27. obsáhlého a záslužného díla svého o výskytu 

 zlata v Čechách Pošepný zaznamenal německou zprávu z r. 1699, 

 jižto překládám česky: „přicházíme-li ze Křepenic do Luk" (k?) že 

 tam jsou značné zbytky starého díla. Pošepný sotva dobře lokalisuje 

 místo zde míněné ku Křepenicům a dodává tuším mylně, že jména 

 Luka se nyní již neužívá. Myslím, že jsou tu míněna stavení Luhy 

 na potůčku Musiku na konci údolí Luhy zvaného, blízko před ústím 

 potoku toho do Vltavy, kdežto sem shledal zbytky práce vypírací — 

 nepochybuji, že na materiálu zlatonosném, — a doptal jsem se i na 

 kopané jámy poblíže, avšak nenadálá velká nepohoda překazila pro- 

 zatím další zkoumání. — Na konec připomínám ještě, že u potůčku 

 toho není jinde žádných ryžovnických prací, ani u potoku Mastníku 

 na jih od Sedlčan. Na „Stříbrném vrchu" poblíže Křepenic zdá se 

 býti tu a tam hledáno po křemeni, avšak díla většího nikde není. 



Nákladem Král. České Společnosti Nauk. — Tiskem dra Ed. Grégra v Praze 1897. 



